[לארי קינג, מארח] אוקיי, בוא נחקור את פרי מחשבתו של ז'ק פרסקו
ואת החברה שהוא היה רוצה לראות.
(ז'ק פרסקן) הסיבה שאנחנו שמים דגש על מכונות וטכנולוגיה
היא על מנת לשחרר את האדם לרדוף אחר הדברים הגבוהים יותר.
על המכונות לעשות את העבודות המלוכלכות, החוזרניות והמשעממות.
יקח עשר שנים לשנות את פני כדור הארץ.
כדי להציל את הסביבה שלנו, [בהתחשב] בטיפשותנו, הסכסוכים שלנו,
אנו חייבים לארגן מחדש את דרך מחשבתנו ולחשוב מחדש על המטרות החברתיות שלנו.
אנו חייבים להקדיש לכך את תשומת ליבנו, כפי שהקדשנו אותה על מנת להביא אדם אל הירח.
[ג'ף הופמן, אסטרונאוט נאס"א בדימוס] בדומה להרבה ילדים, כשהייתי בן 6
חלמתי לעוף בחלל. אני מבוגר מספיק,
כך שבזמני, האסטרונאוטים היחידים היו "פלאש גורדון" ו"בק רוג'רס" (דמויות מסרטים).
המשכתי והפכתי לאסטרונום מקצועי.
התמזל מזלי להיבחר לקבוצה הראשונה של אסטרונאוטי מעבורת.
התאמנו במשך זמן רב.
כמובן, אתה עובר כל מיני סוגים של סימולטורים.
אבל כאשר אתה ממש יושב שם על הטיל,
אתה מבין: "היי, זאת לא סימולציה!"
כל המעבורת רועדת מעט בכן השיגור.
לאחר-מכן, אתה שומע את השאגה הזו מתחתיך.
כל המעברת נוטה קדימה מעט.
ואז, כשהיא חוזרת למצב אנכי,
פתאום, "וואמ!" מנועי ההנעה נדלקים.
ישנם רטט ורעש אדירים.
במשך שתי הדקות הבאות, יש כל כך הרבה כוח
שאתה יושב מעליו.
פשוט החזקתי מעמד, בזמן שחשבתי לעצמי
וואו! אני מקווה שכל הדבר הזה יחזיק מעמד.
ואכן, כך היה.
בנקודה הזו, אנחנו מסתכלים מחוץ לחלון.
השמיים הכחולים כבר הפכו לחשכת החלל.
ואני יכול לראות באופק את מראהו של קו החוף של אפריקה מגיח.
אני תמיד זוכר את ההרגשה הזאת בטיסה הראשונה שלי כשהבנתי:
וואו, אתה בחלל!
אתה רואה מהמסלול סביב כדור הארץ את הזריחות והשקיעות
16 פעמים כל 24 שעות.
לעוף מעל כדור הארץ בלילה במיוחד
נותן לך תחושה אמיתית של הציביליזציה האנושית.
במשך היום, אתה מביט מטה ואתה רואה את צבעי כדור הארץ.
אתה רואה את צורות היבשות.
יש המון דברים יפים לראות במשך היום.
יש גם את המראה של ההשפעה
שיש לבני אדם על הכוכב שלנו, וזה יכול להיות די מפחיד.
במהלך 11 שנות תעופה
הבטתי בזמן שג'ונגל האמזונס נכרת.
[רונדוניה, ברזיל 2010, 24 שנה של בירוא יערות]
בלילה, אתה כל הזמן רואה שריפה של יבול חקלאי
בכל רחבי העולם.
אתה יכול לראות סְחֹפֶת בנמלים.
אתה יכול לראות, באפריקה, איך קו העצים מצטמצם בכל שנה.
אנחנו יודעים על ההתחממות הגלובלית ומה שאנחנו עושים לאטמוספירה.
זה הדבר הנוסף שאתה מקבל תחושה חזקה שלו מהחלל;
כמה דקה היא האטמוספירה שלנו.
בעיקרון, הרעיון שאנחנו רואים את הנזק הסביבתי
על כדור הארץ, שנוצר בידי בני אדם,
אבל אנחנו רואים אותו מנקודת מבט קוסמית,
משמעו שזה לא משהו שאנחנו יכולים להתעלם ממנו.
כוכב-הלכת מגיב לנוכחות האנושות.
[קארל סייגן, "נקודה כחולה חיוורת", 1994] כדור הארץ הוא במה קטנה מאוד
בזירה קוסמית עצומה.
חשבו על נהרות הדם
שנשפך על-ידי כל אותם גנרלים וקיסרים
בכדי שבתהילתם ובניצחונם
יוכלו להפוך לשליטים הרגעיים
של שבריר של נקודה. [כדור הארץ ממרחק של 3.7 מיליארד מייל]
חשבו על אינסוף המעשים האכזריים שבוצעו
על-ידי תושביה של פינה אחת של הפיקסל הזה
על תושביה הכמעט בלתי ניתנים להבדלה של פינה אחרת.
כמה להוטים הם להרוג אחד את השני,
כמה נלהבת השנאה שלהם.
העמדת הפנים שלנו,
החשיבות העצמית המדומיינת שלנו,
האשליה שיש לנו מעמד מיוחס כלשהו ביקום
מוטלים בספק על-ידי נקודת האור החיוורת הזו.
כוכב הלכת שלנו הוא כתם בודד
בחשיכה הקוסמית העצומה שעוטפת אותנו.
בכל המרחב העצום הזה, אין שום רמז
לכך שהעזרה תגיע ממקום אחר
כדי להציל אותנו
מעצמנו.
פרויקט ונוס מציג
הבחירה בידינו
סרטם הדוקומנטרי של רוקסן מאדוז וג'ואל הולט פסקול מקורי על-ידי קייט אפל
חלק ראשון
לראשונה, יש לנו את היכולת, הטכנולוגיה
והידע על מנת להשיג חברה גלובלית של שפע עבור כולם.
איננו יכולים להמשיך בדרך הנוכחית
או שהתוצאות לבטח יהיו נוראיות.
דו"ח האו"ם משנת 2012 מציין שגידול אוכלוסין עולמי
מ-7 מיליארד לכמעט 9 מיליארד צפוי עד שנת 2040.
הביקוש למשאבים יעלה בצורה אקספוננציאלית.
עד 2030, הדרישות למזון צפויות לעלות ב-50%,
אנרגיה ב-45%,
ומים ב-30%.
כיום, אנחנו מדלדלים את כמות המשאבים הטבעיים
בקצב הגבוה ב-50% מקצב התחדשותם.
בקצב הזה, מוערך שנזדקק לעוד 3 כדורי ארץ
על מנת לעמוד בצורך במשאבים כפי שהוא היום.
מהי ההכחדה השישית?
האם היא מתרחשת ממש עכשיו? מהי הסיבה לכך?
מה שאנחנו, כבני אדם, עושים לכוכב הלכת
הוא שינוי התנאים הבסיסיים לחיים
בצורה קיצונית ובקצב מהיר מאוד.
ואף על פי כן, מאסונות סביבתיים ועד מלחמות,
מערכות הערכים המיושנות שלנו מנציחות חוסר שפיות,
המאיימת עלינו בחזיתות רבות.
האם הטוב ביותר שאנחנו יכולים לעשות הוא לתקן את הנזק לאחר מעשה?
האם פוליטיקאים מסוגלים או אפילו כשירים על מנת לנהל את העולם סביבנו?
(גורדון בראון) תנו לי להסביר.
סדר! ראש הממשלה.
האם אנחנו פשוט לא מסוגלים לצפות
ולתכנן למען עתידנו?
האם אנחנו פגומים באופן מולד בצורה שאנחנו לא יכולים לשנות?
(עיתונאי) למה לא להשתמש פשוט בכיתת יורים? -כוון!
אנחנו שומעים לעיתים שטבע האדם מקובע...
זה רק טבע האדם!
ושהתכונות הגרועות ביותר שלנו מולדות.
-איך הם הולכים להפסיק להיות פושעים? -שטויות!
הם נולדו בצורה הזאת ואין שום טעם בלנסות לשנות אותם.
הגורמים הקובעים התנהגות
[ד"ר הנרי שלינג'ר] אני חושב שקשה לדבר על טבע אדם ספציפי
כמו שאנחנו מדברים על דפוסי פעולה מקובעים או שכיחים במינים לא אנושיים.
אלא שברור שבבני אדם, למידה משחקת את התפקיד המרכזי.
למעשה, אני מתייחס לבני אדם כ'חיה הלומדת',
מכיוון שבני אדם לומדים יותר מכל חיה אחרת.
ועם זאת, בהתחשב בהיסטוריה של האגרסיביות שלנו,
הנטיות המלחמתיות,
קנאות ושנאה...
(חייל צבא ארה"ב) תמשיכו לירות
יש לנו עדיין הרבה מה ללמוד.
נראה שזה בלתי אפשרי פשוט להתעלם
מהתנאים שבהם אנחנו שרויים.
התרבות הנוכחית לא יודעת טוב יותר.
הם לא יודעים אילו גורמים מעורבים בעיצוב התנהגות אנושית.
לכן, הם ממציאים רעיונות משלהם
ומשליכים את הערכים שלהם על התנהגות אנושית
ואומרים שזה טבע האדם.
כאן הם טועים.
נכון להיום, יש התפוצצות טכנולוגית בתרבות שלנו.
אני חושב שהרבה אנשים מאמינים שהטכנולוגיה תציל אותנו.
ודאי שהטכנולוגיה הפכה את החיים שלנו לקלים יותר בהרבה מובנים.
-מצא מקום חניה. -מקום חניה נמצא.
לפעמים זה טוב, לפעמים זה לא כל כך טוב.
(עיתונאי) מל"ט חמוש בטילי "אש הגיהנום"...
האם היית מעוניין לקבל תשלום עבור ריגול על שכניך?
יש טכנולוגיה אחת שאין לנו ואנו זקוקים לה מאוד
אם אנחנו הולכים להשתנות באמת, וזאת טכנולוגיית ההתנהגות.
מדע ההתנהגות צריך להיות מיושם כמו שמדעי הפיזיקה,
הכימיה והביולוגיה יושמו.
זה המרכיב האחד שחסר בתרבות שלנו.
והוא הקשה ביותר מכיוון
שהוא נוגד את הדרך בה רוב האנשים חושבים על עצמם.
בחינת ההתנהגות האנושית באותה צורה
כמו כל תופעה פיזית אחרת
תאפשר לנו להבין את הגורמים האחראים על עיצוב
הגישות והנוהגים שלנו.
כל מדעני הטבע מניחים שהנושאים בהם הם עוסקים
הם שיטתיים וכפופים לחוקים. אם הם לא, אתה לא יכול לחקור אותם בצורה מדעית.
מדעני התנהגות מניחים שהתנהגות אנושית
והתנהגותם של אורגניזמים אחרים גם הן שיטתיות וכפופות לחוקים.
אם לא מניחים זאת, המשמעות היא שאנחנו מקבלים את ההנחה
שהתנהגות אנושית נפרדת בצורה כלשהי משאר הטבע.
אנחנו לא מניחים את ההנחה הזו; אנחנו מניחים
שהתנהגות אנושית היא חלק מהטבע.
התנהגות אנושית כפופה לחוקים בדיוק כמו כל תופעה אחרת.
החמניה לא פונה כלפי השמש.
השמש גורמת לה להסתובב
על-ידי משיכת קרום התא.
סירת מפרש לא יכולה לשוט; הרוח מזיזה אותה.
צמחים לא יכולים לצמוח. הם נדחפים
על-ידי אור השמש, הקרקע, הטמפרטורה, כל מיני גורמים.
כל הדברים נדחפים על-ידי משהו אחר.
על כל האנשים פועלים גורמים אחרים.
זכרו, אמכם אמרה: "כוס, שולחן, אור
"אבא, אמא" שוב ושוב עד שאמרתם את אותם המילים.
אפילו שנאה לגזע מסוים היא נלמדת.
כשהאידיאלים של חוסר סובלנות ועליונות גזעית
מועברים לדורות הבאים.
אתה יכול להיות מחונך לשנוא אפרו-אמריקאים.
אתה יכול להיות מחונך לשנוא יהודים, שוודים, כל מיני אנשים.
אני שונא פיליפינים.
אני שונא מקסיקנים.
אני שונא את כולם!
היינו יכולים לגדל ילד יהודי בתרבות נאצית.
הוא היה הופך לילד נאצי טוב.
המשפיע הראשי?
תהליכים מכניים מבוססים על המון מערכות המשפיעות אחת על השניה.
-מה יש לך שם, בן? -מטוס.
מה גורם לו לעוף? הפרופלור?
-הפרופלור לא הולך להסתובב אלא אם כן יש לך מנוע, נכון?
-אז זה המנוע? -אבל המנוע דורש דלק.
-אז אני מניח שזה הדלק שגורם לו לעוף.
-כמעט, אבל אם אין לך מצתים
וחמצן, הדלק לא הולך להישרף.
-אז אלו המצתים והחמצן?
-היית חושב כך, אבל למעשה, אפילו אם יהיו לך את כל אלו,
אם אין לך את הכנפיים ואת משטחי השליטה על מנת לספק כוח עילוי
הוא לעולם לא ימריא מהקרקע.
-אז אלו הכנפיים ומשטחי השליטה שגורמים לו לעוף?
-למעשה, אלו כל הדברים האלו, בן. זו מכונה מתוחכמת.
דרושים כל הדברים האלו שעובדים יחדיו על מנת לגרום למטוס לעוף.
זה דומה מאוד לטכנולוגיות אחרות ואפילו להתנהגות אנושית.
-אז אלו כל הדברים האלו שגורמים לו לעוף. -בדיוק, ילד!
בדיוק כמו מערכות מכניות, להתנהגותנו
אין רק סיבה אחת.
אלוהים נותן לאנשים "דם טוב" ו"דם רע", וזה סוף הסיפור.
התנהגותנו נוצרת על-ידי הגורמים הרבים המשפיעים זה על זה
שאנו נתקלים בהם.
הסביבה לעולם לא יכולה להיות זהה עבור שני אינדיבידואלים.
זה ממש סותר טענות שאנשים נותנים כשהם אומרים:
"יש לי שלושה ילדים. שלושתם גדלו
"באותה סביבה, אבל הם גדלו להיות כל כך שונים".
ובכן, לפי ההגדרה הזאת, אותה סביבה
מתיחסת לבית שבו הם גרו או להורים שהיו להם.
אין דבר כזה 'אותה סביבה'.
אם יש לך שני ילדים, ואחד מהם בן 4 ואתה משחק איתו,
ובן ה-7 עומד שם עם השפה התחתונה שלו בחוץ.
אתה שואל: "מה קרה?" והילד עושה את התנועה הזו.
אתה יוצר קנאה. משם היא מגיעה.
(ד"ר שלינג'ר) אבל מנקודת מבט מדעית, הסביבה למעשה מורכבת
מהתגובות ההדדיות המתרחשות מרגע לרגע בין ההתנהגות שלך
לבין ההתרחשויות בתוכך ומחוץ לך.
אז הסביבה נמצאת בשינוי מתמיד.
אתם לוקח את הילד הצעיר לחיקך ואת הילד הגדול יותר.
אתה אומר: "אני אוהב את שניכם".
אתה לעולם לא משחק רק עם ילד אחד או מעדיף אחד מהם.
אם אתה אומר: "אתה יכול ללכת לסרט
"אבל את לא יכולה כי לא הכנת שיעורי בית",
כשהיא נופלת במדרגות, יש לך חיוך על הפנים.
זה לא שאתה רע, אלא שאתה מרגיש שלא נהגו כלפיך בהוגנות.
אפילו התפיסות שלנו לגבי אסתטיקה ויופי
לעיתים משויכות לתכונה פנימית,
אך מבט מדוקדק יותר מגלה שהתפיסות האלו
משתנות במידה רבה ממקום למקום ולאורך ההיסטוריה.
אני חושב שרעיונות של אסתטיקה ויופי הן ברובן נלמדות.
כל מה שאתה צריך לעשות הן חקירות בין-תרבותיות
על הדברים שאנשים מחשיבים כמושכים ויפים.
תמצא שהם שונים במידה רבה בין תרבות אחת לאחרת.
לפעמים הם שונים במידה רבה באותה התרבות
יש אנשים שעונדים טבעות פליז מסביב לצווארם.
הם מותחים את צווארם.
אם תוציא את הטבעות, הראש שלהם יפול
והם קוראים לזה 'יופי'.
בחלק מהאיים שבהם ביקרתי,
אם לבחורה היו ישבנים גדולים שבלטו, זה היה נחשב ליפה.
הבחורות האחרות היו שום דבר.
(כרוז) אפילו בחורה יכולה למצוא את עצמה כלואה בכלוב
עד שהיא העלתה כמעט 120 קילוגרם שיהפכו אותה לכמעט
אבל עדיין לא ראויה מספיק לנישואין.
אני יודע שיש שאומרים שיש השפעות גנטיות
על הדברים שאנחנו חושבים שהם יפים,
אבל אני חושב שההסבר המצומצם ביותר שיכול להיות לנו עבור
מה שנחשב בעיני אינדיבידואל מסוים ליופי, חייב להגיע
מהסביבה של אותו אינדיבידואל, התרבות שבה גדל.
אם לכולם היה אף באורך 30 ס"מ, היית עושה ניתוח אף.
אין דבר כזה 'יופי'.
כל אלה הן השלכות.
אם אתה מתחתן עם האישה היפה ביותר בעולם
ומסתבר שהיא קוץ בתחת,
הפנים שלה הופכות למכוערות עבורך.
חוקרים מסוימים טוענים שהגנים
ולא החינוך, קובעים אם מישהו עלול להפוך לפושע
או אפילו לרוצח.
אם אתה מבקש מאנשים להגיד לך מה קובע אם הם יהפכו
לרופאים, עורכי-דין, או כל מקצוע אחר,
רוב האנשים יסכימו שזה קשור לאיך שגדלת:
ההשפעות מההורים שלך, המורים שלך, אנשים אחרים.
לא הגנים. הגנים לא קובעים אם תהפוך לרופא או עורך-דין.
הגנים לא נותנים לנו מערכת ערכים
או תהליך על פיו אנחנו פועלים.
הגנים לא מעצבים את התנהגותנו. הגנים עצמם
עוצבו על-ידי ההיסטוריה האבולוציונית שלנו.
אבל ההתנהגות שלנו מעוצבת לחלוטין
על-ידי הסביבה שאליה אנחנו חשופים.
התנהגות לא מתרחשת בוואקום.
היא תמיד תלויה במידה רבה של קלט המגיע מהסביבה.
רציתי לדעת האם לגברים יש גישה מולדת לנשים,
או האם הם לומדים אותה?
אז הגעתי לאיים מסוימים לפני שנים רבות.
הדבר המעניין לגבי ילידי האי היה שהם לא לבשו בגדים.
מעולם לא ראיתי גבר בוהה בגופה של אישה.
הילדים שחו בעירום כבר מילדותם.
בנים ובנות יחדיו.
לא היו מציצנים על האי.
לא היו תמונות של נשים ערומות תלויות בבקתות שלהם
מכיוון שלהיות עירום היה דבר רגיל.
הם אמרו לבחורה: "אני אוהב את".
הם ליטפו אותם מקצה הראש וכל הדרך למטה.
הם לא הלכו ישר לשדיים.
גברים הולכים ישר לשדיים של הנשים במדינה הזאת
בגלל שאומרים להם: "היי, קלוט את השווה הזאת!"
משחק האשמה
-ובאשמת מי זה?
-זו לא אשמתם של הדמוקרטים (מפלגה בארה"ב).
-וזה הכל באשמתו של אובמה!
(ד"ר שלינגר) התפיסה המסורתית, זו שנותנת
לאינדיבידואל אחריות אישית ואוטונומיה
היא כזו שנותנת לאינדיבידואל גם קרדיט על ההתנהגות שלו או שלה
ומצד שני מאשימה את האינדיבידואל בהתנהגות שלו או שלה.
(ז'ק) האשמת אנשים בשל התנהגותם
היא אחת מהדברים המזיקים ביותר
שבתרבות הכביכול מתקדמת שלנו.
ההתנהגות מעוצבת על-ידי התרבות שבה הם גדלים.
התפיסה הזו מבוססת על הנחה
לפיה אנו חופשיים; אנו בוחרים את התנהגותנו באופן חופשי.
אך ההשקפה המדעית למעשה תומכת בנקודת המבט ההופכית.
ההשקפה המדעית היא השקפה דטרמיניסטית, האומרת
שהתנהגותנו שיטתית וכפופה לחוקים ולסיבתיות.
(ז'ק) לא קיים רוצח סדרתי שאין לו רקע מסוים
שהפך אותו לכזה.
כל חבר כנופיה בניו יורק
הפך לכזה על-ידי כך שהתרועע עם אנשים כאלו.
המערכות החברתיות והמשפטיות שלנו מאשימות ומענישות את האינדיבידואל.
אך הניסיונות הללו לשינוי התנהגות באמצעות עונשים
מתעלמים מהרקע והסביבה של האדם
שעיצבו את ההתנהגות הזו מלכתחילה.
(כרוז טלוויזיה) החל מכנופיות בתי הסוהר הישנות
ועד לכנופיות רחוב פורעניות:
זהו שילוב מסוכן עבור הצוות והאסירים גם יחד.
המחקר מראה שלמידה
משנה גם את המבנה הפיזי והכימי של המוח.
כמובן, ישנם גורמים רבים התורמים לתהליך,
אך הגנים משחקים תפקיד קטן בהשוואה להשפעות
הסביבה הכוללת על האופן בו אנו לומדים.
(ז'ק) אף תינוק סיני לא נולד דובר סינית.
ידעתם את זה? הם היו חייבים ללכת לבית ספר כדי ללמוד את השפה.
אף תינוק צרפתי לא נולד דובר צרפתית.
לא משנה כמה שנים הוריהם דיברו צרפתית
הם היו חייבים ללמוד את השפה.
(ד"ר שלינגר) קליפת המוח שלנו למעשה מבוססת על גמישות.
התנהגותנו ניתנת לעיצוב והסתגלות במידה רבה מאוד.
אנו היצור בעל כושר ההסתגלות הגבוה ביותר על פני כדור-הארץ.
אם בוחנים את ההיסטוריה של המין האנושי על כדור-הארץ
אפשר לראות שלמדנו להסתגל
לכל סוג של סביבה על פני כדור-הארץ.
(ז'ק) ההבדל היחיד בין מטיף לגנב
היא הסביבה בה הם גדלים.
אנו לא מגיעים למסקנות בעצמנו
ללא כל השפעות חיצוניות.
אנחנו לא משנים את דעתנו.
דעתנו משתנה על-ידי האירועים.
-שמעת על האחים רייט?
-לא.
-הם אומרים שהם רוצים לבנות לעצמם מכונת תעופה.
-לא תהיה לעולם שום מכונת תעופה.
אם אלוהים רצה שהם יעופו הוא היה נותן להם כנפיים.
(צחוק רועם)
דעתנו משתנה על-ידי האירועים.
-שיניתי את דעתי!
-כן, גם אני.
(ז'ק) אם נולדת עם מוח שפועל בצורה יעילה יותר,
מהיר יותר מהמוח הממוצע,
אתה הופך לפשיסט מהר יותר
אם אתה גדל בסביבה פשיסטית.
מוח טוב אינו מסוגל לתאר את הדבר המשמעותי.
למוח אין שום מנגנון הבדלה.
רק ראיות מבוססות-ניסוי קובעות את זה.
אם הסביבה שיוצרת את הערכים שלנו תישאר ללא שינוי,
אז גם אם משוררים, אנשי דת ופוליטיקאים יפצירו בנו אחרת,
אותן התנהגויות וערכים ימשכו.
(ז'ק) אם אתה אומר לאנשים שאסור להם לדוג באזור מסוים,
אם לא תספק אוכל לאנשים הללו
ואת האמצעים לחיות, הם יפרו את החוקים האלו.
כל החוקים חייבים לעלות בקנה אחד עם טבע העולם הפיזי.
אך זה אינו החוק שמונע פשיעה,
העניין הוא לענות על הצרכים.
(עיתונאי) בימים אלו, צידי קרנפים מגיעים עם הליקופטרים
חמושים בסמי הרגעה חזקים ומסור.
קרני הקרנפים שווים כיום יותר מזהב.
(ז'ק) אם אנשים מחוסרי עבודה,
הם יעשו כל שיצטרכו כדי להאכיל את משפחתם.
אם אתה מחוקק חוק שאומר שאסור לגנוב אוכל,
הם עדיין יגנבו אוכל, אם זה משרת את צורכי משפחתם.
כל חוק מעשה ידי אדם שאיננו מתאים
לנסיבות המציאות - יופר.
שאיפות ואידיאלים גבוהים שאנשים מקווים להם
אינם יכולים להתממש כאשר ישנם קיפוח ומלחמה.
[אנדרו בצ'ביץ' - אוניברסיטת בוסטון] אם אתה רוצה להפציץ מישהו
יש דיון מועט למדי באשר לכמה זה עלול לעלות.
אך כשמתקיים דיון באשר לאם
אנו יכולים לעזור לאנשים שסובלים,
לפתע פתאום אנחנו הופכים להיות מודעים מאוד לעלויות.
אף תרבות אינה אומדת התנהגות אנושית בדרך הזו.
אם הן היו עושים זאת, הן היו שואלות מה יוצר חמדנות,
צרות אופקין, אי-צדק ומלחמות.
(ז'ק) הם מגדלים אותך עם הערכים ששמים אותם בשלטון.
למרבה הצער, כל החברות נכון להיום
מנחילות לאנשים ערכים שמנציחים את אלו שבשלטון.
חלק שני
ובכן, הבא נבחן את הגורמים העיקריים
השולטים בחייהם של אנשים ומדינות:
כסף,
והערכים, ההתנהגויות וההשלכות שהוא מייצר.
"זמן ונתוני מכירות..."
"צוותים של שבריר שניה..."
"לצורות החיים הראשוניות היה קשה
לזחול אל מחוץ לרפש הקדמוני
מבלי לגרור חלק ממנו יחד איתם". ~ ז'ק פרסקו
כשריד מימי קדם,
כסף משרת כיום בעיקר כמנגנון היוצר שחיתות,
קיפוח וככלי לשליטה בידיהם של מעטים.
[אבי מרטין, עיתונאית ובעלת תוכנית אירוח] הוא השחית הכל.
כל מוסד שאנו חיים תחתיו מושחת על-ידי כסף.
מה שמדהים בעיני הוא
שאנו יכולים להפוך למשעובדים בידי משהו שאנו יצרנו,
לא מבחינה פיזית, אלא פשוט משועבדים מנטלית
לרעיון שהומצא על-ידי האנושות.
הוא מיושן, כיוון שאני חושבת שהתפתחנו אל מעבר למה שכסף יכול לעשות.
"זה בהחלט טוב שתושבי המדינה
אינם מבינים כיצד פועלת המערכת הבנקאית והכספית שלנו, כיוון שאם הם היו מבינים,
אני מאמין שהייתה מהפכה לפני מחר בבוקר".
~הנרי פורד, חברת הרכב פורד
בניסיון נואש לשרוד, אנשים רבים עובדים במספר עבודות בו זמנית.
הם עלולים לגנוב, לשקר או למעול.
(ז'ק) אז הלחץ שבו נתון האדם הממוצע.
...דאגות לגבי שכירות, איבוד מקום העבודה שלהם, אי יכולת לשלם עבור הבית שלהם.
בקנה מידה גדול יותר, תמריץ הרווח
יוצר מעגל אכזרי של הרס.
תופעות כמו חולי, זיהום ומלחמה מתקבלות כנורמליות.
[אייץ. אר. מקמסטר - גנרל בצבא ארה"ב] יש לכם סוג של כלכלת מלחמה
שמתחילה להנציח את עצמה.
יש לכם אנשים חזקים הפועלים בתוך וואקום שלטוני
שרואים את הנצחת הקונפליקט כאינטרס האישי שלהם.
אך זה אכן מיטיב עם המעטים בפסגה שחיים בצורה טפילית
על-ידי המניפולציה והשליטה בכסף.
[דילן רטיגן, מחבר ובעל תוכנית אירוח] בפועל, המערכת הבנקאית כיום משעבדת אנשים
משעבדת סטודנטים, משעבדת מוסדות
ושואבת מהם משאבים.
[קרן יודס, כלכלנית ועורכת-דין] הם ארגנו זאת כך שיהיו בנקים מרכזיים פרטיים
שיכולים לחייב את כולם בריבית על המטבע
ולאפשר לעצמם להתעשר מבלי לעשות דבר.
מי עושה את כל זה? זו קבוצה של בנקאים,
מערכת הפדרל ריזרב (הבנק המרכזי בארה"ב) ; זו מערכת פרטית.
-הפד הוא בנק פרטי המוחזק בבעלות של בעלי מניות פרטיים.
אל תתנו לשם 'פדרלי' (ממשלתי) להטעות אתכם.
ב-1913, השנה שבה וודרו ווילסון (נשיא ארה"ב)
התיר לחקיקה בנושא מערכת הפדרל ריזרב לעבור
רוב אנשי הקונגרס הלכו הביתה.
חקיקה זו נתנה את הבעלות על מערכת הבנק המרכזי
של ארה"ב לועד המנהל של הפדרל רזרב
והפכה אותם לקבוצה היחידה שיכולה להדפיס שטרות של הפדרל ריזרב
או דולרים אמריקאים.
(קארן) הנשיא ווילסון התחרט על כך.
הוא הודה בכך שמכר את המדינה הזו.
"אומה תעשייתית אדירה נשלטת בידי מערכת האשראי שלה.
מערכת האשראי שלנו היא ריכוזית.
מכאן שצמיחת האומה וכל הפעילויות שלנו
נמצאות בידיהם של אנשים מעטים.
הגענו למצב בו אנו אחת מהמדינות הנשלטות בצורה הגרועה ביותר
אחת מהממשלות שנשלטות באופן המלא ביותר
בעולם המתורבת; ממשל המונע על-ידי הדעה והכפייה
של קבוצות קטנות של אנשים חזקים".
~וודרו ווילסון, נשיא ארה"ב, 1916
[ארין אייד - כתב ובעלת תוכנית אירוח] זו מערכת כספית שתחתיה אנו חיים.
והיא פועלת למעשה על-ידי כך שמישהו מקליד מספרים אל תוך מחשב היכן שהוא;
זו הדרך בה אנחנו מייצרים כסף כיום.
(קארן) אין שום דבר שמגבה אותו; אין שום דבר מאחוריו.
כאשר ממשלה מוציאה יותר מאשר היא מכניסה ממיסים
וצריכה כסף, היא אינה מדפיסה את הכסף שלה בעצמה,
אלא לווה מהפדרל רזרב בתמורה לאגרות חוב אמריקאיות
שהפד מספק בריבית.
כשאנשים העובדים בתאגידים רוצים כסף, גם הם הולכים לבנקים.
המערכת היא הונאה. אם בנק קונה איגרת חוב של $100,
לבנק מתאפשר להלוות פי 10 מסכום זה, או $1000.
הם יצרו את הסכום הנוסף יש מאין.
ללא כסף, זהב או כל דבר אחר כגיבוי לסכום הזה.
הבנק גם מקבל חזרה את ההלוואות עם ריבית עבור כל הכסף שהלווה.
כסף נוצר בדרך הזו מהחתימה הפשוטה
של לווה עם הבטחה לשלם חזרה את הסכום שלווה.
עובדה שמחמירה את המצב היא, שלעיתים קרובות, אנשים מחזירים סכום הגבוה
פי כמה וכמה מהסכום אותו הם חייבים, בשל הריבית.
זהו התהליך שבו אינדיבידואלים,
תאגידים וממשלות משיגים כסף.
תהליך זה נקרא 'הלוואה ברזרבה חלקית'
ונעשה בו שימוש בכל העולם ע"י רוב מערכות הבנקאות האחרות
בעודו משאיר אנשים ומדינות שלמות בחוב תמידי.
(קארן) אם אתה פשוט ממשיך להדפיס דולרים ללא גיבוי, בנקודה מסוימת,
אנשים מאבדים אמון במטבע, וזה מה שקרה.
(דילן) המערכת הבנקאית כיום עוסקת ביצירת סיכון
ע"י יצירת חוב לאינדיבידואלים ואנשים.
ישנו הסיכון לפיו אנשים אלו לא ישלמו את החוב הזה חזרה,
אך הערבויות לסיכון ממשיכות להירשם
לחובת משלם המיסים האמריקאי והמטבע האמריקאי.
(קארן) אנו נמצאים כרגע במצב
בו מטבעות העולם עומדים להתרסק.
אף אחד לא יודע כמה זמן זה הולך לקחת, אך מערכת הפדרל רזרב
מדפיסה דולרים כאילו אין מחר.
(דילן) יש לכם למעשה מערכת פושעת
המבוססת על המניפולציה של תשומת ליבם, משאביהם
וזמנם של אנשים, על מנת להפיק מהם ערך.
(קארן) הם גונבים מאיתנו כסף בצורה הזו.
הם גונבים את פירות המאמצים והעבודה שלנו.
(דילן) זה משהו שגדל כסרטן בחברה שלנו.
(קארן) הבנקאים הללו הם כולם חלק ממערכת
הנקראת ה'בנק להסדרי סליקה בינלאומיים'.
-רוב האנשים, אפילו בעולם העסקים והבנקים, אינם מבינים
את הבנק הזה ואת התפקיד שלו, הבלס"ב.
(קארן) הם מחזיקים ב-40% מהנכסים
של 43,000 החברות שנסחרות בשוקי ההון.
-הבנק מפעיל את עצמו. יש לו ועדה של מנהלים המורכבת
מ-15 ראשי בנקים מרכזיים מרחבי העולם.
(קארן)...והם מושכים 60% מהרווחים השנתיים.
הם שיחדו את כל כלי התקשורת שלנו, והתקשורת הזו מוליכה שולל את האזרחים.
(אבי) התקשורת שינתה צורתה לגוף שפשוט מקדם את האינטרסים התאגידיים של
בעלי ההון ששולטים בממסד הפוליטי.
ישנם כ-118 דירקטוריונים ששולטים
בחמישה תאגידי התקשורת הענקיים הללו.
הם כולם משרתים דירקטוריונים שונים, החל ממונסטו
לנשק, מזון...
כאשר כל האינטרסים הללו מתערבבים יחדיו,
קשה בהרבה להבחין
אילו אינטרסים נשטחים בפניכם בתקשורת המיינסטרים.
(כרוז טלוויזיה) הוגן, מאוזן.
(דילן) אם אתם רוצים להבין כוח, עליכם להבין
מי ממנה מועמדים,
ולא מי מצביע להם.
המערכת שלנו היא אינה דמוקרטיה.
אחוז האוכלוסייה שמשתתף בתהליך המינוי
הוא פשוטו כמשמעו פחות מ-5% מהאוכלוסייה
ולמעשה, פחות מ-1% מהאוכלוסייה.
אם הייתי שולט בתהליך המינוי
בנוגע לכל מה שאנשים אוכלים,
ותמיד הייתי ממנה כמועמדים צ'יזבורגרים או עוף מטוגן,
והייתי אומר לכם שזוהי דמוקרטיה ושאתם יכולים לאכול כל דבר שתרצו
כל עוד מדובר בצ'יזבורגר או עוף מטוגן.
האם זו תהיה דמוקרטיה? הייתי יכול למכור לכם את זה כדמוקרטיה,
כי אני לא מחליט אם תאכלו צ'יזבורגרים או עוף מטוגן.
יש לכם אפשרות להצביע בבחירות גדולות המיוחצנות היטב
ולהחליט האם אתם הולכים על עוף מטוגן או צ'יזבורגרים
בזמן שאנשים מתארגנים בקבוצות שבטיות מאוד
שהן מאוד נגד עוף מטוגן ומאוד בעד צ'יזבורגר
או, שהם יסבירו לך בדיוק מדוע צ'יזבורגרים הולכים לגרום
לסוף העולם, ומדוע העוף המטוגן הולך להציל אותך.
מי קובע את החוקים?
אלו שיכולים להרשות לעצמם
שוכרים לוביסטים, אשר הלכה למעשה, קונים פוליטיקאים.
רוב הזמן, כל אחת מהמפלגות תתאים עצמה לצרכים שלהם.
[פרופ' ג'יימס ת'ורבר, מארח] ההגדרה של לוביסט בארה"ב היא מישהו
אשר מייצג ותומך במישהו אחר ומקבל תשלום על כך.
החוקים שנחקקים כתוצאה מכך נכתבים לעיתים קרובות
על-ידי התאגידים עבור תועלתם האישית.
פרופ' טורבר רואה גידול חסר תקדים מתחת לפני השטח בלובינג
ומעריך כי התעשייה למעשה מכניסה יותר מ-9 מיליארד דולר בשנה,
שנייה רק לענף התיירות והממשלה.
-הסיבה שאנו לא משנים דברים כבר עכשיו היא
שלבנקים יש לוביסטים בוושינגטון במספרים שמעולם לא ראיתי.
לוביסטים נמצאים שם בפירוש רק כדי להשיג דריסת רגל.
הם לא שם כדי לחזק את התהליך הדמוקרטי.
למשפחות ואנשים עובדים פשוט אין סוג כזה של כוח ייצוג
או השפעה על מנת לדאוג לצרכים שלהם.
-הם עיצבו את המערכת כדי לחזק, ובמובן מסוים,
לממן את עצמם בהתבסס על אינטרסים מיוחדים.
(ארין) כל מה שהתרחש בין 2007 ל-2008
שהפכנו כה מפוחדים מפניו, ניירות הערך מגובי-המשכנתא,
החלפת אשראי במקרה של אירוע פשיטת רגל, הנגזרות האחרות:
הם עדיין קיימים. קיימים לגמרי.
כן, ישנן דרישות הוניות גבוהות יותר העומדות בפני הבנקים
כך שאינם יכולים להיות ממונפים באותה מידה, אך הן אינן כאלו גבוהות.
(אבי) אם לא תהיה לנו תקשורת שתספק לנו את המידע לגבי
מי באמת כותב את הצעות החוק הללו ומעביר את החקיקה הזו
ולמה כל זה נועד ואת מי זה משרת,
אז אנו חיים באשליה.
[פול רייט, מחבר] באופן כללי, החוקים במדינה הזו נכתבים על-ידי העשירים
והחזקים כי אני חושב, שבהגדרה,
הם אלו ששולטים במחוקקים.
ובשרשרת הפיקוד במדינה הזו.
(ארין) זו מציאות מפחידה כי
מכיוון שאתה יכול 'לשחד את דרכך' לחקיקת חוקים
שישרתו אותך ואת התאגיד שלך כפי שתרצה.
(אבי) החסינות המוחלטת שתאגידים מקבלים
על מנת לפעול ללא הפרעה ולזהם את הכוכב כולו...
-דליפה משמעותית של אפר פחם רעיל
מעלה שוב שאלות לגבי בטיחות מי השתיה
והרגולטורים של הממשלה המפקחים על התעשייה.
(אבי) נטילת אחריות אינה קיימת, מלבד המכה הקטנה על היד
בדמות מספר קנסות פה ושם; אני מתכוונת החל בעבודה בתנאי עבדות
וכלה בניצול משאבי הפלנטה.
וכך המכה הקטנה על היד לתעשיות המזהמות, חותכות פינות
ומפרות מדיניות תימשך, כל עוד זה רווחי.
(ארין) ג'יי.פי מורגן (בנק אמריקאי) שילם 13 מיליארד דולר בקנסות בשנה שעברה!
אם יש לך כל כך הרבה כסף רק כדי לשלם קנסות...
והם שמים בצד 19 מיליארד דולר, עבור תשלום קנסות!
(כתבת) ג'יי.פי מורגן משלם 410 מיליון דולר כדי להסדיר אישומים כלפיו
עם הממשלה, אך ג'יי.פי מורגן אינו מודה בביצוע עוולה כלשהי.
(כתב) גולדמן זאקס (בנק נוסף) הגיע להסדר מוקדם במקרה זה עבור 550 מיליון דולר
מבלי שהודה בביצוע עוולה.
(כתב) יו.בי.אס (בנק נוסף) הסכים לשלם כ-50 מיליון דולר.
לפי תנאי ההסדר, יו.בי.אס לא הודה בביצוע עוולה כלשהי.
(פול) אני חושב שאנשים מבצעים את הפשעים
שהם בעמדה חברתית מתאימה כדי לבצע אותם.
אני חושב שהיה זה ברטולד ברכט ששאל: "מהו הפשע החמור יותר:
לשדוד בנק או להיות הבעלים של בנק?"
אני חושב שכפי שראינו בכל המקרים, החל ממחדלי החסכונות וההלוואות
ועד לקריסת וול סטריט, שלעיתים קרובות מידי בעלי הבנקים
בוזזים את המוסדות שמעסיקים אותם.
הם מבצעים כל מיני פעולות לא חוקיות
ואף על פי כן הם נתבעים לדין בגינם לעיתים רחוקות מאוד.
במהלך ההיסטוריה, היו ניסיונות מועטים מאוד להעמיד פנים
שהממשלה לא שימשה גם כסוכנו של המעמד העליון.
(ארין) כן, יתכן וישנם פוליטיקאים אידיאליסטים שנכנסו למשחק
על מנת לשנות את העולם, אבל אם הם טובים - אם הם קצת טובים בעבודה שלהם -
הם כבר אינם משנים את העולם. הם משרתים את האינטרסים
של אלו שתורמים להם, אם הם רוצים להמשיך ולהתקדם בעולם הפוליטיקה.
(ז'ק) הם אומרים, "כתוב לנציג הציבור שלך".
מי זה לעזאזל הטמבל הזה שאתה צריך לכתוב לו?
הוא צריך להיות בחזית הטכנולוגיה והידע.
אתה לא צריך לכתוב לו.
אני בטוח שרובכם טסתם במטוסים מסחריים.
אתה לא צריך לכתוב לטייס: "אתה טס בזווית!
תתיישר, לעזאזל!"
הוא יודע את העבודה שלו; כך הוא קיבל את המשרה!
האנשים בשלטון כיום הם עורכי דין ואנשי עסקים
ולא יכולים לפתור שום בעיה.
(ארין) אם השורה התחתונה היא עולם המונע על-ידי רווח, אז האינטרסים האלו
ישורתו בראש ובראשונה, וכל השאר יהיה משני.
זו המציאות המצערת.
(אבי) אין שום מערכת ערכים שם בחוץ
שבאמת מועילה לאנושות,
מכיוון שהיא מבוססת על צרכנות ועשיית רווחים.
(ז'ק) אנו משתמשים בשיטות האכלה מלאכותיות על בעלי חיים על מנת לגרום להם לגדול מהר יותר.
אם אתה יכול לגרום לתאי התרנגולת להכפיל את מספרם מהר יותר, אתה יכול למכור אותה מוקדם יותר.
האם יש לכך השפעה על הגוף האנושי?
הם לא דואגים לגבי זה. הם דואגים למכירת התרנגולות.
העושר עובר לעשירים מהר יותר מכל תקופה אחרת בהיסטוריה.
(אבי) ההצלחה של העולם המתועש הייתה תלויה בכישלון
וחוסר ההתקדמות של העולם המתפתח.
המדינות הללו נרמסו מכיוון שהן נמצאות
בחובות לעולם הראשון; לא היינו משגשגים
אילולא העבודה והשעבוד המעוגן בחוזה
שמתרחש בכל המדינות המתפתחות.
אז מבנה הכוח לא יכול להשתנות לעולם במובן הזה,
מכיוון שהוא תלוי בכך שזה ישאר בצורה הזו.
(כתבת) העבודה השחורה והמסוכנת שנעשית על-ידי ילדים.
העבודה במכרות נשמרת בדרך כלל עבור בני נוער
כשרק ענפי עצים מאבטחים את קירות המכרות.
הסיכון שהם נוטלים הוא אמיתי.
-ממשלות עשירות אוהבות להגיד שהן עוזרות למדינות עניות להתפתח,
אך מי באמת עוזר למי להתפתח?
מידי שנה, מדינות עניות משלמות כ-600 מיליארד דולר
בריבית למדינות עשירות
על הלוואות ששולמו במלואן בעבר כבר מספר רב של פעמים.
בנוסף, ישנו הכסף שמדינות עניות מפסידות בעקבות חוקי סחר
שנכפו על-ידי מדינות עשירות.
בסך הכל, זה מסתכם בלמעלה מ-2 טריליון דולר כל שנה.
מערכות כספיות קיימות מאות שנים,
ובין אם אנו מבינים זאת או לא, תמיד שימשו על מנת לשלוט בהתנהגות
על-ידי הגבלת כח הקניה של רוב האנשים.
דוגמא אחת לכך היא מערכת המשפט הפלילי.
רבים טוענים שבתי סוהר אינם עובדים.
אך בסופו של דבר, בתי סוהר הם הצלחה מסחררת
ככלי לשליטה חברתית על מנת להגן
על המערכות הפוליטיות והכלכליות הממוסדות.
(פול) אם תשכור את שירותיהם של אנשים שמיומנותם היחידה היא כליאת
אנשים כניסיון לפתור בעיות חברתיות,
אתה לא הולך לקבל פיתרון טוב במיוחד.
אבל אני חושב שהם טובים מאוד בכליאת אנשים
ואני חושב שזו הסיבה שכליאה המונית
הייתה הצלחה כה מסחררת עבור המעמד השולט במדינה הזן.
ארה"ב היא למעשה מספר אחת בהרבה דברים
ואני חושב שהדבר הגדול ביותר שבו אנו יכולים לומר שאנו מספר אחת
הוא בכמות האנשים שאנו כולאים.
בארה"ב ישנה כ-5% מאוכלוסיית העולם
אך 25% מאוכלוסיית האסירים בעולם.
בסין ישנם פי 4 יותר אנשים מאשר בארה"ב
וחצי ממספר האסירים.
בארה"ב יש יותר אסירים מאשר היו בברית המועצות
בשיא תקופות הטיהורים וההלאמות
בשנות ה-30 ובמחנות הכפייה הסובייטיים הידועים לשמצה.
השלכות העוני
עוני הוא מעגל אכזרי שהעניים לעיתים רחוקות מצליחים לחמוק ממנו.
מחקרים מצאו כי מחסור יכול לפגוע ביכולת השכלית
ובתפקוד הקוגניטיבי.
בקרב ילדים, הוא משפיע על התפתחות המוח והזיכרון.
בנוסף לכך, על העניים לעיתים קרובות נכפה
לחיות באזורים בהם איכות האוויר נמוכה.
אלו ממש לא הבעיות של העניים בלבד,
שהרי כל חלקיו של הרצף הכלכלי-חברתי סובלים
בזמן שהאוויר, המזון והמים שלנו מזוהמים על-ידי פליטות משימוש בדלק מאובנים
ומקרינה הנובעת מתאונות גרעיניות.
השפעה פלנטרית
[מארק ג'ייקובסון, פרופסור להנדסה, סטנפורד] תשתית האנרגיה הנוכחית אחראית ל-2.5 עד 4 מיליון
מקרי מוות בשנה, ברחבי העולם, עקב מחלות בדרכי הנשימה,
מחלות לב וכלי דם וסיבוכים עקב אסטמה.
(כתב) אנו נמצאים במרכז העיר בייג'ינג ורמת הזיהום
שברה שוב שיא חדש.
המדדים גבוהים בערך פי 25 מהסטנדרטים של ארגון הבריאות העולמי.
(מארק) כולל 50 עד 100 אלף מקרי מוות כל שנה בארה"ב
ו-16,000 בקליפורניה בלבד.
(אבי) המערכת הכלכלית בה אנו חיים כיום הורסת את הפלנטה
מכיוון שהיא מבוססת על מודל שאינו בר-קיימא.
אנחנו רואים את ההוכחה לכך ממש עכשיו.
(מארק) תשתית האנרגיה הנוכחית, הקיימת כבר זמן רב,
הביאה להצטברותם של גזי חממה
וחלקיקים הגורמים להתחממות אקלים כדור הארץ.
אקלים כדור הארץ מתחמם בקצב הגבוה ביותר
מאז סוף עידן הקרח האחרון.
מהן העלויות האמיתיות?
בנוסף, רמות הפחמן הדו-חמצני הגבוהות יותר:
פחמן דו-חמצני הוא תרכובת המתמוססת במים והופכת לחומצה פחמתית
והיא הביאה להתחמצנותם של האוקיינוסים.
זה גורם להרס שוניות אלמוגים.
(ג'ף) עלינו להבין שלכוכב-הלכת שלנו יש מידה מסוימת
של כוח התחדשות, ואין ספק בכך
שעברנו מספר רב של הכחדות בקנה מידה עולמי.
יש לנו ראיות לכך ממאובנים, וכדור הארץ השתקם.
אך ישנו גם כושר נשיאה המגביל את יכולת השיקום הזו.
(מארק) יש השפעות רבות נוספות להתחממות הגלובלית.
עליה במפלס הים היא דאגה גדולה מאוד, לדוגמא:
כרגע ישנם בין 65 ל-70 מטרים של עליה במפלס הים שמאוכסנים בצורת קרח
בעיקר באנטארקטיקה, אך גם בקרחונים בגרינלנד
וגם בקרח ימי בקוטב הצפוני ובמקומות נוספים.
אם הטמפרטורה תהיה גבוהה מספיק כך שכל הקרח הזה יימס,
מפלס הים יעלה בין 65 ל-70 מטרים
דבר שיביא לכיסויה של 7% מכל אדמת העולם...
וכל זאת לאורך החוף, היכן שחיים רוב תושבי העולם,
מה שיוביל לאסון משמעותי.
אנו רואים גם מזג אוויר סופתי מוגבר, עוצמה מתגברת של הוריקנים,
ומצבים קיצוניים יותר של מזג האוויר המקושרים להתחממות הגלובלית.
ישנן בעיות משמעותיות הקשורות לכך, והן כולן
פועל יוצא של הפליטות עקב שריפת פחם, נפט וגז
המתרחשות החל מהמהפכה התעשייתית
שהחלה באמצע עד סוף המאה ה-18.
"האם כדור הארץ הוא בית המשוגעים של היקום?" ~ אלברט אינשטיין
סביר שהמלחמה עצמה יכולה לשים לנו קץ
על אחת כמה וכמה לסביבה.
ההתנהגויות התחרותיות האכזריות שלנו אינן טבע האדם,
אלא פשוט תולדה של מחסור, ההופך את כולנו למתחרים
בקרב להשגת מה שאנו צריכים כדי לשרוד.
בעוד שמחסור קורה באופן טבעי,
הוא גם נעשה במכוון על-ידי תעשיות וממשלות עבור רווח
ואינטרס לאומי.
כל עוד מדינות נמצאות במצב של מחסור
ימשיכו להיות סכסוכים בין אנשים.
פשעים, רציחות
וצורות אחרות של אלימות
עד למלחמה כוללת;
הביטוי האולטימטיבי לטיפשות האנושית.
-תפציצו להם את הצורה!
עלינו להתעלות מעל להתנהגויות הללו אם אנו רוצים לשרוד.
-תפילו עליהם את הפצצות! -זהו כלי הגיוס הטוב ביותר של 'אל-קעידה'.
זה מבטיח שמעגל האלימות יימשך.
עם היכולת הטכנולוגית שלנו לספק את צורכי כולם
עלינו לנקוט בגישה שונה.
או שהמעגל האינסופי של צמיחה ושפל כלכליים
ומלחמה יימשך.
-אוי, לא! שלום בזמננו. איי יאי יאי
"אם לא נשים סוף למלחמה, היא תשים סוף לנו" -אייץ' ג'י וולס
(דילן) אף מדינה, ובמיוחד ארה"ב,
אינה יוצאת למלחמה כדי לשחרר אוכלוסיות או להפיץ את הדמוקרטיה.
התמריץ היחיד ברמה הפרקטית ליציאה למלחמה
הוא השגת משאבים.
במקרה של ארה"ב, אלו לרוב משאבי אנרגיה
או, מוטב שאומר, תמיכה בבעלי ברית פוליטיים
על מנת לשמר גישה למשאבי אנרגיה.
סמדלי באטלר, אלוף במארינס האמריקאי,
שהיה חייל המארינס המעוטר ביותר נכון ליום מותו
ביטא זאת היטב כאשר כתב:
"העברתי 33 שנים ו-4 חודשים בשירות צבאי פעיל,
ובמשך התקופה הזו העברתי את רוב זמני
כבריון של המעמד הגבוה עבור עסקים גדולים,
עבור וול סטריט והבנקאים.
בקצרה, הייתי סחטן,
מאפיונר עבור הקפיטליזם.
עזרתי להפוך את מקסיקו לבטוחה עבור אינטרסים אמריקאיים בתחום נפט.
עזרתי להפוך את האיטי וקובה למקום נוח
כך שהחבר'ה של בנק 'נשיונל סיטי' יוכלו לאסוף את הרווחים שלהם.
עזרתי באונס של חצי תריסר מדינות במרכז אמריקה
לטובת הרווחים של וול סטריט.
עזרתי לטהר את ניקרגואה
עבור הבנק הבינלאומי של האחים בראון.
הגעתי לרפובליקה הדומיניקנית עבור האינטרסים של תעשיית הסוכר האמריקאית.
עזרתי להפוך את הונדורס למקום נוח עבור חברות הפירות אמריקאיות.
בסין, פיקחתי על כך ש'סטנדרד אויל' (חברת נפט) תוכל לפעול ללא הפרעה.
כשאני חושב על כך, הייתי יכול לתת לאל קפונה כמה טיפים.
הטוב ביותר שהוא היה יכול לעשות, הוא להפעיל את ארגון הפשע שלו בשלושה מחוזות.
אני פעלתי בשלוש יבשות.
מלחמה היא הונאה. היא תמיד הייתה.
מעטים מרוויחים ממנה ורבים משלמים. אך יש דרך לעצור אותה.
אינכם יכולים לשים לה סוף על-ידי כנסים בנושא פירוק מנשק.
אפשר לרסק אותה ביעילות רק על-ידי הוצאת הרווח ממלחמה."
(ז'ק) האוניברסיטאות שלנו כיום מצוידות יותר מאי פעם;
הציוד המדעי המתקדם ביותר, הפצצות הופכות הרסניות יותר.
המלחמות הופכות גרועות יותר. ההרג הופך לגרוע יותר.
אין צורך להרוג אנשים, להפציץ ערים.
יש משהו שאינו כשורה בתרבות שלנו, משהו לקוי מאוד!
האשמת אינדיבידואל או תאגיד מסוים
אינה נוגעת בסיבות השורשיות של הבעיות.
המבנה עצמו של המערכת הכלכלית-חברתית שלנו, גורם לכל אחד
לדאוג רק לעצמו,
מה שיוצר סביבה תחרותית בה אנחנו מתנהגים כטורפים אחד כלפי השני.
ניסיון למצוא פתרונות לבעיות העצומות
בתוך המסגרת של החברה הנוכחית שלנו ישמש רק כטלאי זמני
המאריך את ימיה של מערכת שהופכת במהרה למיושנת.
חלק שלישי
כיום, יותר מתמיד
ציוויליזציה בת-קיימא היא אפשרית, ויותר מכך, חיונית.
העיצובים החברתיים, השפה והערכים שלנו התפתחו לפני עידנים.
מציאות המחסור בזמנים מוקדמים יותר עיצבה את ההתנהגויות שלנו
ונשארה מושרשת עמוק בכל התרבויות כיום.
ההיסטוריה של הציוויליזציה היא סיפור של שינוי.
והוא כולל גם את המערכות החברתיות שלנו.
התובנות המוקדמות ביותר שלנו היו רק אבני דרך
בהתפתחות הסדרתית עד למדע והטכנולוגיה הנוכחיים שלנו,
שביכולתם כעת לייצר ולהפיץ שפע לכולם.
מרוצת האירועים
[אריק ברייניולפסון, דוקטור, MIT] אין ספק שעבודות רבות פשוט אינן הולכות לשוב.
אך סביר שהמניע היחיד הגדול ביותר לכך
היא הדרך בה הטכנולוגיה מאיצה קדימה.
אם נמשיך בדרכי ההתנהלות הנוכחיות,
10 השנים הבאות תהיינה מאופיינות בטלטלות יותר מאשר 10 השנים הקודמות
מכיוון שהטכנולוגיה מאיצה בקצב מהיר יותר.
אם תמשיכו לפטר אנשים
ולהחליפם במכונות, דבר שקורה בתעשיית הרכב
הן מרימות את המכונית כולה ומסובבות אותה, דוחפות את המנוע פנימה...
המכונות דוחקות אנשים החוצה.
יגיע זמן בו
למיליונים לא יהיה את כח הקנייה כדי לקנות מכוניות.
זה הזמן בו המערכת קורסת.
כל הצמיחה הכלכלית שלנו קשורה לצריכה מוגברת
שימוש מוגבר באנרגיה ומשאבים נוספים
וכשאתה שואל כלכלנים, ובכן, מהי האלטרנטיבה
שתאפשר לנו להמשיך ולשגשג
מבלי להרוס את הסביבה הטבעית שבה אנו תלויים?
לא נראה שיש להם תשובה לכך.
לא קיים פיתרון במסגרת סוג החברה הנוכחי.
פרויקט ונוס מציע אלטרנטיבה מעשית.
מטרת פרויקט ונוס היא להשיג
להגן
ולהבטיח עולם הומני יותר לכולם,
באמצעות יישומן של הטכנולוגיה והקיברנטיקה
תוך דאגה לאדם ולסביבה.
אנשים זקוקים למידע על מנת שיוכלו להתקדם אל עבר העתיד בצורה אינטליגנטית.
ללא מידע, אין סיכוי שנוכל לפתח תרבות בת-קיימא
לא ניתן לעשות זאת באמצעים פוליטים, מכיוון שהבעיות הן טכניות.
אם הייתם מצליחים להשיג את האנשים הישרים ביותר בעולם
בעלי אמות המוסר הגבוהות ביותר
ולשים אותם בממשלה,
כשיש לכם הפסקת חשמל, אתם עדיין צריכים חשמלאי.
כשהסכרים לא מפיקים מספיק חשמל,
אתם לא זקוקים לפוליטיקאי בעל אמות מוסר גבוהות.
אתם צריכים מהנדס חשמל.
אז הבעיות העולמיות שלנו יכולות להיפתר על ידי אנשים בעלי מיומנות טכנית.
פרויקט ונוס מיישם את שיטות המדע למערכת החברתית.
[לורנס קראוס, פיזיקה תאורטית, ASU] מה שהמדע מספק לנו,
היא כמות גדולה של מידע
על ההשלכות של האפשרויות השונות העומדות בפנינו.
אז, המדע עוזר לנו לקבל החלטות טובות יותר על ידי הפיכת ההחלטות הללו למושכלות.
זו הסיבה שחבל להפנות את גבינו למדע בזירה הציבורית.
[פול היואיט, "פיזיקה קונספטואלית"] המדע הוא אינו דרך רגשית, לא דרך של תקוות
אלא דרך רציונלית של ראיית כיצד הדברים קשורים זה לזה.
בזה עוסק המדע.
איך ייתכן שדרך זו לא תקפה לגבי כל נושא?
בפשטות, השיטה מדעית
היא תהליך בעזרתו ניתן לנסות ולהבחין
בין מה שמתאר במדיוק את היקום לבין מה שלא.
היא כוללת מספר שלבים
לעיתים קרובות, כמובן, אתה מניח הנחה או יוצר תחזית
באשר לאיזו תופעה יכולה להיגרם, בהתבסס על תאוריה מסוימת.
אבל אז, וזה החלק החשוב, אתה משתמש בנתונים אמפיריים - בחינה.
אתה בוחן את הרעיון שלך בדרך שניתנת להפרכה.
כשהם שאלו מדענים, אתם יכולים להביא אדם לירח?
הם ענו "אנו לא יודעים".
הם שאלו "איך אתם מבררים?"
ובכן, אנו צריכים לשים בחור בתוך צנטריפוגה
ולסובב אותה כדי לראות מתי הוא מתעלף.
אז נדע באיזו מהירות יכול הטיל לנוע.
אנו לא יכולים להתחיל מ-7 מייל לשניה. הבחור ישתטח.
אחרי שהם בודקים את כל הדברים האלו, אז הם אומרים
זה מה שאנחנו צריכים לעשות כדי להביא אדם לירח.
עליך לערוך מבחנים נוספים, בררניים יותר
כדי לקבוע, למעשה, עד כמה מדויק הרעיון שלך.
והמדע ממשיך על ידי התהליך של בחינה מתמדת של הרעיונות שלך.
אם אתה הולך לחקור את הטבע, אתה הולך
לחקור את החוקים על פיהם הטבע פועל.
והוא אכן פועל על ידי חוקים ספציפיים מאוד.
מה שאומר שהוא ניתן לחיזוי.
אז, מהו המדע עבורי?
הוא יותר מגוף של ידע.
הוא דרך חשיבה.
שפת המדע
השפה עצמה נתונה לפרשנות.
כשאתה אומר משהו, הוא עובר דרך המסננים שלי
ויוצא מעט שונה ממה שאתה התכוונת אליו.
כעת, אם היה לכם את זה בעולם המדעי, בעולם ההנדסי...
כשמהנדסים מדברים זה עם זה, הם משתמשים ברפרנט פיזי עבור השפה שלהם.
אם הם היו מפרשים את מה שהם חושבים שהבחור השני התכוון אליו,
לא הייתם יכולים לבנות גשרים; הם היו מתמוטטים.
ברפואה, כשרופא אומר "חוסם עורקים", האחות לא מביאה לו מגבת.
היא מביאה לו חוסם עורקים.
אז השפה הזו מאוד מדויקת.
העניין הוא שהמדע אינו תלוי בתרבות, דת
שפה, או כל דבר אחר.
זו הסיבה שמדענים מכל רחבי העולם יכולים לעבוד יחדיו.
כולנו דוברים את אותה השפה.
הם מדברים בצורה ספציפית.
הדבר הנפלא בתוכנית עבודה...
אם אתה נותן תוכנית עבודה של מכונית לאיטליה,
סין, צרפת... הן כולן תייצרנה את אותה המכונית.
כי יש לה משמעות אחידה.
רק לאחרונה נתתי הרצאה בנוגע
לשתי תוצאות חשובות שסתרו זו את זו.
מה עשו שתי הקבוצות שהייתה ביניהן מחלוקת נרחבת?
הן החליטו לעבוד ביחד.
האינטרס שלהן היה לקבוע מה הטבע אומר לנו,
לא מה שהן רצו שיהיה נכון.
לא קיימת דרך סינית לבנות מטוס.
קיימת דרך מתמטית.
מה שמוזר הוא שמעולם לא יישמנו את שיטות המדע וההנדסה
ברמה גלובלית כדי להשיג סדר חברתי הוגן וצודק יותר
הכישלון שלנו לעשות כך, משאיר אותנו באופן מתמשך על גבול האבדון.
מדענים מעולם לא נתבקשו לעצב חברה ללא תאונות רכב
הם מעולם לא נתבקשו לעצב עיר המקיימת את עצמה
קחו את פרויקט מנהטן לדוגמא. הם קיבלו מימון.
אז הם בנו את פצצת האטום.
אנו עובדים על הדברים הלא נכונים!
איחוד ברמה גלובלית
החברה עליה אני מדבר היא כזו שבה יש שיתוף פעולה גלובלי,
על פיו כל המדינות עובדות יחד כדי לשפר את גורל האנושות.
מדוע לעשות זאת?
כי ככל שאנשים חכמים יותר, כך כולם עשירים ובטוחים יותר.
אך בעתיד, כאשר אתה מאחד את כל המדינות ביחד,
והן יכולות להבין את היתרונות של שיתוף כל משאבי כדור הארץ
וכל הידע על ידי כל המדינות
ברגע שהן יבינו את היתרון הזו, הן יבואו יחדיו.
אם לא יעשו זאת, הן יהרגו אחת את השנייה.
זה מה שהובילה אליו מלחמה אינסופית - שוד ובזיזה.
מה עוד יכול לקרות?
אך אנו, האחרונים שנותרנו מהמהנדסים והמכונאים הישנים,
קיבלנו על עצמנו את המחויבות להציל את העולם.
אנו אנשי האמון האחרונים של הציוויליזציה כאשר כל דבר אחר נכשל.
כאשר כסף הופך ללא רלוונטי
אם כוכב הלכת שלנו היה צריך להתמודד אל מול איום קטסטרופלי משותף,
כמו מטאור ענק הנמצא בדרכו לכדור הארץ
מדינות היו מתאחדות וקוראות למדע ולטכנולוגיה
כדי לפתור את הקטסטרופה הממשמשת ובאה.
סיכסוכי גבולות היו נפסקים.
בנקאים, עורכי דין ואנשי עסקים לא היו יכולים לפתור את הבעיה.
משאבים היו נרתמים ללא סוגיות של עלות או רווח.
כיום, אנו ניצבים בפני איומיים משותפים רבים החוצים גבולות לאומיים
כלכלה מבוססת-משאבים
בעולם כיום, יש לנו מספיק משאבים
כדי לפתור את רוב הבעיות האנושיות.
אנו יכולים לבנות ערים, בתי חולים בכל רחבי העולם
אם נשתמש במשאבים.
אך אם נגייס את כל הכסף בעולם
אין מספיק ממנו
כדי לבנות בתי חולים ומגורים בכל רחבי העולם
ולממן את החינוך לתלמידים וסטודנטים.
אך יש לנו מספיק מורים ומספיק
בניינים בהם אנו יכולים להשתמש כאוניברסיטאות.
יש לנו את המשאבים.
כסף הוא גורם מפריע, כי הוא מגביל את היכולת שלנו
ומגביל את החלומות שלנו.
דמיינו את האפשרויות של ניוד חסר תקדים
של בריתות מדעיות וטכניות לעבר פיתרון בעיות
ללא ההפרעה של כסף או פוליטיקה
על מנת ליזום איחוד ושיקום עולמי.
דבר זה יוכל לאפשר בקלות רמת חיים גבוהה לכולם.
זה מה שז'ק פרסקו חשב עליו
כאשר הוא הציע כלכלה מבוססת-משאבים.
אם לכוכב הלכת שלנו יאזלו המשאבים
לא חשוב כמה זהב, או כסף, או רכוש יהיו לך
לא תוכל לשרוד.
ההישרדות שלנו לחלוטין מבוססת על משאבים.
תקופת ההתבגרות ב"שפל הגדול"
בשנות השלושים המוקדמות בניו יורק
הייתה הזרז והמניע לעבודת חייו.
ז'ק חקר חלופות חברתיות שונות רבות במשך הזמן הזה
אך כל אלו נראו לו כלא מספקות.
הוא דחה את שיטות הלימוד המיושנות של אותם הזמנים
וקיבל פריבילגיה מיוחדת מהמנהל שלו.
הוא קרא ספרים שהוסיפו לעניין שלו בהתנהגות אנושית ושינוי חברתי.
המחקר המוקדם שלו עם אימון חיות וצפייה בהן
הוביל אותו לממצאים דומים גם עם אנשים.
הוא הסיק כי סביבה מעצבת את הערכים שלנו
את הזהות שלנו,
ומייצרת את ההתנהגות שלנו.
פרסקו היה עד לסבל רב ומחסור גדול
אפילו שכדור הארץ היה שופע במשאבים.
הוא הבין שהיו אלו חוקי המשחק שעל פיהם התנהלנו
שהיו הבעיה.
ז'ק התחיל לעסוק בדברים טכנים רבים כאשר היה צעיר מאוד
ומה שהיווה עבורו תמריץ
לכמה מהעיצובים הראשונים שלו
היה בן דודו הצעיר שאצבעותיו נחתכו ממאוורר מתכת.
אז ז'ק המציא מאוורר מבד.
הוא היה רק ילד קטן, והוא לקח אותו לחברת המאווררים
והם אמרו הו, רעיון נחמד ילד, אך הוא לא פרקטי.
ואז מספר חודשים לאחר מכן, הם יצאו איתו לשוק.
זו הייתה ההיכרות הראשונית שלו עם מערכת היוזמה החופשית.
היא לא חופשית, ואין בה יוזמה.
פרסקו הבין את הצורך לפתח עיצוב חברתי חדש לחלוטין
המשלב בין הטוב ביותר של המדע והטכנולוגיה
ומוקדש לדאגה לאדם ולסביבה.
על מנת להוציא לפועל את הגישה ההוליסטית הזו
למד ועסק פרסקו במגוון רחב של תחומים
כמו אדריכלות
תחבורה
רפואה
מדעי ההתנהגות
עיצוב תעשייתי
ועוד.
במשך רוב חייו, הוא הרצה
כתב ספרים
עיצב והפיק מודלים וסרטים
כדי להציג שיטות שיכולות לעבוד עבור כולם
ולא רק עבור אינדיבידואלים מעטים.
לעיתים, כשאתה מדבר על עולם מסוג חדש
זה מפחיד אנשים.
הם חושבים "ובכן כן, הכל טכני
מה לגבי ההיבט האנושי?"
והייתי צריך לתכנן מודלים
וליצור בניינים ובתים
כדי להראות לאנשים באיזה סוג של בית הם עשויים לחיות, בעתיד.
אני באמת לא יודע איך יראה העתיד
אך ישנן חלופות אפשריות.
אלפי חלופות שונות.
פרסקו ושותפתו, רוקסן מאדוז,
בנו את המבנים הניסיוניים כדי לבחון ולהדגים את עיצוביו
ולספק מרכז מחקר ממנו יהיה אפשר להמשיך
ולקדם את המטרות וההצעות.
עברנו לכאן בערך ב-1980
והאזור הזה, ברובו, היה שטח גידול מישורי של עגבניות.
השגנו 40 דונמים, ואז 40 נוספים.
ז'ק רצה אי בקאריביים
שמחירו היה $800,000. לא יכולנו להרשות זאת לעצמנו
אז התפשרנו על $1000 לדונם, כאן בונוס.
אז, גרמנו לשטח הזה להיראות כמו אי טרופי.
שתלנו מאות עצי דקל ופרי
וחפרנו את תעלות מים.
ואז הגיעו בעלי החיים.
יש כאן איילים,
המון תנינים, דובים, שועלים, דביבונים...
אז אנו באמת חיים כאן בהרמוניה עם הטבע.
זוהי סוג של דוגמא של איך פרברי הערים של ז'ק עשויים להיראות.
בנין אחד יהיה קרוב מאוד לבנין אחר
אך יהיו ביניהם כל כך הרבה עצים
שזה יראה כאילו אתה חי ביער.
אז מה שפרויקט ונוס באמת רוצה
הוא לאחד את כל אומות העולם לעבר יעדים משותפים, כגון;
אוויר נקי, מים נקיים, אוכל שאינו מזוהם
ולאפשר לכולם גישה לכל אלו.
ניהול אינטליגנטי של משאבים
מה שבאמת נחוץ
הוא הניהול האינטיליגנטי של משאבי כדור הארץ.
כלכלה מבוססת משאבים מבוססת על כושר הנשיאה של כדור הארץ
ומשאביו.
אם אתה לא פועל בהתאם למשאבים הקיימים
אתה עובד בצורה מטאפיזית כלשהי.
בכלכלה מבוססת משאבים, כל המשאבים יהפכו
לירושתם המשותפת של כל אנשי העולם.
וגישה לצרכי החיים
תהיה לכל אנשי העולם.
לא תהיינה עוד מערכות כספיות
או מסחר, סחר-חליפין, או כל מערכת אחרת של שיעבוד אנושי.
כלכלה מבוססת משאבים מאפשרת התקדמות חברתית
ובניה מחדש בסדר גודל עולמי
בזמן הקצר ביותר האפשרי.
תוך שימוש בקני מידה מדעיים של ביצוע
אנו יכולים לספק לכולם יותר ממה שהם זקוקים לו.
אני אומר שהאדם הממוצע בפרויקט ונוס הזה
יחיה טוב יותר מהאנשים העשירים ביותר כיום.
אך ראשית, אנו עורכים סקר של משאבי כדור הארץ
אנו לא מסתמכים על דעתו של מישהו בנושא
או של קבוצה של אנשים.
אנו בודקים מה יש לנו
וזה נותן לנו את הפרמטרים של מה שאנו יכולים לעבוד איתו.
אז אנו מבררים היכן כוח האדם הטכני שלנו נמצא,
היכן מאגרי המים שלנו נמצאים, היכן נמצאת האדמה החקלאית שלנו,
את בריאותם של האנשים ואת צרכיהם של האנשים.
ואנו בונים בהתאם לכך.
זה יקבע היכן ייבנו בתי החולים שלנו,
וכל דבר אחר.
כלכלה מבוססת משאבים פועלת ככלכלת עומס מאוזן.
משמעות הדבר היא הימנעות מחוסרים או עודפים
ובכך להשיג יעילות מירבית ולשמר אנרגיה.
לא יהיו עודפים ותהיה מעט מאוד פסולת.
היא תהיה מאוזנת עם התנאים הסביבתיים
והצרכים האנושיים.
לדוגמא, לא יהיו בתים ללא אנשים המתגוררים בהם
או רכבות משא הנוסעות ריקות או מאוכסנות במגרשי מטען
ותלויות במחזור העסקים לשימושן.
מצב זה גם מבטיח שהמשאבים הטבעיים לא יכולו, כפי שקורה במערכת הנוכחית שלנו.
זה המקום ממנו שאבתי את הרעיונות הללו: גוף האדם.
המוח אומר "אם אני מבצע את כל החשיבה, אני רוצה את מרבית החומרים המזינים."
והריאות תאמרנה "רק רגע!"
"אם אנחנו לא היינו מחמצנות את הדם, לא היית יכול לפעול כמוח."
אז המוח אומר "בסדר, אתן לכן כל מה שאתן צריכות."
ואז הכבד אומר "אם אני לא אסנן (את הדם), המוח והריאות ימותו."
אז כל איבר מקבל את כל מה שהוא צריך.
וכך, יש לכם מערכת שעובדת.
כשיש לך זיהום בבהן, אין מפגש קהילתי (לדון בנושא).
ואין דמוקרטיה, שלפיה שולחים ועדה למוח
שאומרת "יש זיהום בבהן."
והמוח אומר "אנחנו הולכים לבצע בדיקה בת שלושה חודשים."
עד אז, הזיהום יגיע עד לברך שלך.
כדי להשיג את הניהול האינטליגנטי של משאבים,
נעשה שימוש בטכנולוגיות על מנת לפקח ולעקוב אחר מוצרים ושירותים
בדומה לתהליכים תעשיתיים של ימינו
אך מעודכנים יותר, על מנת להפיץ מוצרים ושירותים באופן הוגן לכולם.
זהו הבסיס לגישת מערכות גלובלית כוללת.
אני יכול לדמיין כלכלת שפע
בה רובוטים עושים את מרבית העבודה,
שבה האוכל, הביגוד והמחסה שלנו מיוצרים על ידי מכונות.
ואני חושב שזה ריאלי מאוד עבורנו למגר
למגר לחלוטין את העוני ברחבי העולם
לא רק בארה"ב, עד שנת 2035.
אף אחד לא יצטרך לרעוב יותר לעולם.
זו יכולה להיות אבן דרך ענקית
שהיא בת השגה הודות לטכנולוגיה.
כשנהפוך הכל לממוחשב,
ונתחיל לייצר דברים ולהפוך דברים לנגישים
הם יהיו כל כך זולים שלא יהיה משתלם לפקח עליהם.
עם המחשבים המתקדמים ביותר
נוכל להגיע להחלטות הולמות יותר בקנה מידה גלובלי.
אין לי ספק שבסופו של דבר יוטלו על מכונות
יותר ויותר תהליכי קבלת החלטות.
לדוגמא, לפני שנים רבות,
טייס היה מביט מחוץ לחלון ואומר
אני חושב שאני בערך בגובה מייל
אך כיום, יש להם מכ"מ דופלר
והם יודעים בדיוק באיזה גובה הם נמצאים.
אז, אנו לא רוצים יותר ניחושים של בני-אדם,
כשמכונה יכולה לעשות זאת.
אז אני צופה שבעתיד נשתמש במחשבים מתוחכמים ביותר
שיקבלו החלטות.
כיצד מחשבים מקבלים החלטות?
יש להם את החיישנים שלהם במערכת התחבורה,
החקלאות... כך שהם יכולים להגיד לכם כשהאדמה מרוקנת מחומרים מזינים,
כשיש בה מעט מדי מים,
כי ישנם חיישנים הבנויים לתוך האדמה.
המחשב יהיה מחובר
למחלקות מזג האוויר, אזורים המועדים לרעידות אדמה, לכל דבר.
אז להערכתי, בסופו של דבר, תהפוך הממשלה לממוחשבת.
כיום, המחשב המהיר ביותר נמצא בסין.
מחשב העל "טיהנהה-2" מסוגל לבצע
33.86 מיליון מיליארד חישובי נקודה צפה לשניה.
[פאריד זקריה, מנחה CNN] שמונים אחוזים מעבודתם של רופאים
הולכת להתבצע על ידי מחשבים.
האם זה באמת נכון?
[וינוד קושלה, סאן מיקרוסיסטמס] לחלוטין. אין לי שום ספק בכך.
לא תרצה שרופא יבצע את האבחון שלך
או שישגיח עליך, או שיבחר את הטיפול שלך.
זו הסיבה שהמחשב "ווטסון" של IBM מנסה לבחור טיפולי סרטן
מכיוון שזו משימה מורכבת מידי עבור בני אדם.
ישנן 15,000 מחלות, 15,000 מכשירים, תרופות, טיפולים, מרשמים...
אם אתה חולה לב, אתה חושב
שהקרדיולוג שלך קרא אפילו מאה
מתוך 5000 המאמרים האחרונים שפורסמו בשנה שעברה בנושא מחלות לב?
אין שום סיכוי!
-אך המחשב יכול לסרוק את כולם?
-בהחלט!
ייתכן שראיתם את המחשב "ווטסון" של IBM
מנצח את אלוף העולם במשחק הטריוויה.
ובכן, אותה הטכנולוגיה עשויה לשמש גם
לפיתרון בעיות משפטיות, לענות על שאלות במוקדים טלפוניים,
לספק אבחונים רפואיים...
אלו הן פשוט טכנולוגיות מופלאות
להן תהיינה השלכות כבדות משקל בעתיד
לאחרונה, יצא לי לנסוע במכונית ללא נהג.
לפני עשר שנים, הייתי אומר שזה בלתי אפשרי.
אך, כמובן, זה אכן קרה.
והנסיעה בכביש 101 בקליפורניה
הייתי חוויה עוצרת נשימה עבורי.
תחילה, זה היה מפחיד מעט. לאחר-מכן, זה היה מעט ממריץ.
ולבסוף, הרגשתי די בנוח במכונית הזו.
בני אדם עושים תאונות.
המכונית ללא הנהג של גוגל נסעה 1,120,000 קילומטר ללא תאונה.
אפילו הנהגים האנושיים הטובים ביותר עושים תאונות לפני שהם מגיעים ל-1,120,000 קילומטר.
כולנו מתחילים להיות מסוגלים לדבר אל המכונות שלנו,
בין אם הן טלפונים ניידים, או מחשבים
והן מבינות מה אנחנו אומרים.
זה היה נחשב למדע בדיוני לפני כמה שנים,
אך כעת מסוגלות המכונות לבצע את ההוראות שלנו
ואפילו להגיב אלינו בחזרה עם קולות שסונתזו על ידי מחשב.
אני חושב שבעוד 10 - 20 שנה, יהיו מעט מאוד תחומים,
או שלא יהיו בכלל, בהם גיבוש דעה אנושית יהיה טוב יותר מזה הממוחשב.
אז בסופו של דבר יהיו המחשבים אחראים על הכל,
מלבד התנהגות אנושית.
הטכנולוגיה יכולה להעלים טעויות קריטיות שיכולות לעלות בחיי אדם.
מכונה, ולא בן אדם, כותבת את המרשם.
-הרובוט מספק מידה גדולה של ביטחון
מכיוון שאנו יודעים שרוקחים וטכנאי בית מרקחת
הם אנשים בעלי מיומנות גבוהה,
אך הם בני אדם, ולעיתים הם מבצעים טעויות.
אנו מחלקים כ-3 מיליון מנות של תרופות, בכ-3 חודשים כאן
אז אפילו טעות בשיעור של 1% היא הרבה יותר מדי גבוהה.
אז, בסופו של דבר אתה הולך להגיע לממשלה ממוחשבת.
וזה סופה של השחיתות,
מכיוון שאין להם שאיפות.
מחשבים לא אומרים "הייתי רוצה להיות נשיא העולם".
"אני רוצה לשלוט באנשים".
הם אינם מגיבים מהבטן.
אם יעשה בהן שימוש בגישת המערכות הגלובלית הזו,
נוכל להתעלות מעל קבלת החלטות פוליטית
המבוססת על כוח ועליונות.
אפילו מומחי מחשבים כותבים כיום ספרים
על 'השתלטות המכונות - היזהרו!'
הן לא הולכות להשתלט.
הן הולכות להיות מוצבות בתפקיד קבלת החלטות.
אני לא מודאג מהאפשרות שהמכונות יתעצבנו וירצו להשתלט,
אני מודאג מהאפשרות שאנשים אולי יתעצבנו
אם לא נמצא דרך הוגנת להשתמש בטכנולוגיות הללו
כדי ליצור שגשוג משותף.
פרויקט ונוס מציע דרכים על מנת להשיג זאת.
ערים בנות-קיימא המקושרות ביניהן ועושות שימוש במרכזים קיברנטים
המתאמים בין תעשיות, מערכות תחבורה
טיפול רפואי ציבורי, ותזרים של מוצרים ושירותים.
המרכזים הקיברנטים הללו יחברו בין כל הערים
ויעזרו בשיקום סביבתי.
תחילה,
צוותים טכנים בין-תחומיים ינהלו את הייצור
עד שאפילו מטלות אלו תהפוכנה לאוטומטיות.
מכונות ענק, המונחות על ידי אינטיליגנציה מלאכותית,
תוכלנה לחפור תעלות,
לבנות גשרים,
גשרי מעבר
וסכרים.
מבנים המתרוממים בכוחות עצמם יהיו בעלי תועלת
בבניתם של מפעלים תעשייתים,
דירות
ובסופו של דבר, רובה של התשתית הגלובלית.
אנחנו לומדים מראש על כל ההשלכות השליליות האפשריות, לפני שאנו מתחילים לבנות משהו.
אז יש קבוצה שלמה של מהנדסים ומחשבים
העורכת מחקרים ארוכי טווח של כל תגובות הנגד השליליות.
בשל איומו של שינוי האקלים,
ייתכן שנהיה חייבים לבצע צעדים הנדסיים מרחיקי לכת.
פרויקט ונוס מציע שחופרי תעלות אוטומטים
יוכלו לנתב את עליית מפלס הים למדבריות הנמצאות מתחת לקו המים,
ועל-ידי כך לאפשר להם לפרוח.
הערים תשתמשנה במקורות אנרגיה נקיים בלבד.
יש האומרים שזה בלתי אפשרי, אך אפילו כיום
מדגים פרופסור מארק ג'ייקובסון כיצד ניתן לעשות זאת.
אם כן, המטרה שלנו היא להחליף את כל הדלקים המאובנים.
ישנה פי 30 יותר אנרגיה סולרית זמינה, ברחבי העולם,
על פני הקרקע ובאתרים סולרים גבוהים
מאשר זו הדרושה כדי להפעיל את העולם כולו
לכל השימושים שיהיו בשנת 2030.
ויש פי 7 יותר אנרגית רוח
על מנת לעשות את אותו הדבר.
אז אנו שואפים לשלב
את כל מקורות האנרגיה הנקיים והמתחדשים הזמינים
רוח
אנרגיה סולרית
אנרגיה גאותרמית
אנרגיה הידרואלקטרית, אנרגית גאות ושפל ואנרגית גלים...
נצטרך כ-4 מיליון טורבינות רוח גדולות
כדי לספק חשמל לבערך מחצית מהעולם כולו, עבור כל מטרות השימוש.
ייתכן שתאמרו, "ובכן, זה נשמע כמו הרבה מאוד!"
אך זכרו, שבמהלך מלחמת העולם השנייה
יוצרו בעולם כ-800,000 מטוסים
בתקופת זמן של 5-6 שנים.
וארה"ב ייצרה כ-330,000 מטוסיo תקופת זמן של 4-5 שנים.
זה קרה לפני עשרות שנים.
כיום, יש לנו טכנולוגיות טובות יותר
ויכולות להגביר את קצב הייצור משמעותית.
אז, בשורה התחתונה זה תלוי בכוח הרצון.
זהו לא חסם טכנולוגי או כלכלי העומד בפני פתרון הבעיה הזו.
זהו למעשה חסם חברתי ופוליטי.
ערים בכלכלה מבוססת משאבים
העיר הראשונה תהיה עיר ניסוי
ליישומן והמשך פיתוחן
של המטרות החברתיות הללו.
העיר הראשונה תהיה מרכז מחקר ענק
שייצור מערכות אוטומטיות עבור העיר הבאה,
וישפר את העיר הראשונה, בנוסף לכך.
זה יהיה מקום ממנו נפיץ מידע,
יהיו לנו אולפני קולנוע,
נעבוד על משחקי מחשב ואנימציה ממוחשבת,
סוגים רבים ומגוונים של מדיה להציג לציבור הרחב.
היא תהיה כמו עיר אוניברסיטה.
תהיינה לנו הדרכות
בנוגע למשמעותה האמיתית של קיימות בעתיד.
ערי העתיד הן מעגליות
לא כי אני אוהב עיגולים,
אלא כי אתם צריכים לתכנן רק מקטע אחד מהמערכת
ואז לשכפל אותו לגזרות בצורת פאי.
וזו תהיה הדרך החסכונית ביותר.
כשאתה בונה פרברים לעיר, הם מתפשטים.
ואתה צריך לנסוע בכיוון אחד לרופא השיניים,
בכיוון הנגדי למרכז הקניות,
בכיוון אחר לרופא...
המערכת הזו היא עצמאית.
ישנן טורבינות רוח,
כל הגגות מייצרים אנרגיה סולרית,
כל האשפה והפסולת ממוחזרות מתחת לאדמה
מתחת לכבישי העיר.
כל הכבישים מכילים צנרת שמתפתלת הלוך ושוב (לחימום המים מהשמש),
ואנו משתמשים בכל המים החמים הללו
כדי להפעיל את מיזוג האוויר וצרכי העיר.
כעת, באיזור המגורים,
אם אתה עובד במרכז הרפואי,
אתה יכול לגור כאן, אם אתה בוחר בכך.
אז זהו למעשה אוסף של מגוון בתים.
הבית שלך ישתנה כדי להתאים לצרכיך.
עיצוביו של פרסקו הם המחשה
לאפשרות קיומם ההרמוני של הטבע והטכנולוגיה זה לצד זה
כעת, חלק מהאנשים אינם אוהבים לחיות בבתים פרטיים.
הם מעדיפים לחיות בדירות
כי יש חדר כושר בבניין,
חוג דרמה, קבוצות דיון,
פעילויות בילוי ממגוון סוגים...
אז, גורדי השחקים בעתיד
יציעו יותר שירותים ופעילויות.
זוהי חגורת הבילוי שלכם.
יהיו מרכזי אומנות, מרכזי מוזיקה,
אזורי בילוי...
אלו הם שבילי אופניים.
ישנם מגרשי טניס,
ואלו הם מגרשי גולף.
אך במגרשי הגולף יש בית מועדון
שבו נמצאים כל מקלות הגולף,
כך שאינכם צריכים להביא איתכם דבר אל מסלול הגולף.
אתם תישארו שם, תשחקו גולף
וכשתסיימו תשאירו את המקלות שם.
אלו הם מרכזי גישה.
בהם לכל אחד יש גישה לספרים,
כינור, כלי נגינה אחרים...
כל מה שהם רוצים נגיש ובחינם.
אלו הם מרכזי המחקר שלכם.
כל מה שנחקר במרכזים הללו נועד על מנת להעלות את רמת החיים שלכם,
ושל כל יתר האנשים הנמצאים שם.
לא יהיו עורכי דין ובנקאים,
לא תהיינה חברות פרסום, אנשי ביטוח, לא אנשי מכירות...
ללא כסף, אינכם זקוקים לאף אחד מהדברים הללו.
כך שאתם יכולים לגשת מיד לפתרון הבעיות המשותפות לכולנו.
אלו הדברים שעליהם נעבוד.
כיום, אנו נלחמים באנשים בעלי ערכים שונים,
ואנו נלחמים על משאבים הנמצאים במחסור.
בעתיד, לא תצטרכו עוד לעשות זאת.
אתם תעבדו בשיתוף פעולה
על מנת להעלות את רמת החיים של כולם.
אנשים רבים חושבים שאני רוצה לתת לאנשים דברים ללא תמורה,
ושזה הולך להפוך אותם לעצלנים.
רק מעצם העובדה שנולדתם באמריקה,
לא היה לכם שום קשר ליצירת המטוס
הטלפון, מסילות הרכבת...
הכל כבר היה כאן, ואתם ברי מזל, כי ירשתם את זה.
רק מעצם העובדה שנולדתם כאן.
זה לא הפך אתכם לעצלנים.
אז למעשה אין שום בסיס לפשיעה,
מאחר שלכל אחד יש גישה לכל מה שהוא צריך.
אף אחד לא הולך להכות בראשכם ולקחת את הארנק שלכם.
מפני שאין בו כסף יותר.
התעלנו מעל המערכת הכספית.
וכשיהיה לנו הסוג הזה של כלכלת שפע,
רובנו נוכל לבלות את רוב זמננו
בעשיית הדברים שאנו באמת נהנים מהם
סוג הדברים שהייתם יכולים לראות
את האתונאים עושים בתקופת תור הזהב שלהם.
היו להם עבדים אנושיים שדאגו לצרכים הבסיסיים שלהם.
אנו יכולים לעשות זאת עם רובוטים.
מדהים!
ומה היית מציע שהטבחים
ועקרות הבית של העולם יעשו עם הזמן הפנוי הזה?
יש אי שנקרא 'האי מאן'.
במורד האי זורם נחל
והנשים לובשות רתמה
והן יורדות לנחל ומביאות שני דליים של מים
ומטפסות חזרה לבתים שלהן
היכן שהן מרתיחות את המים ומבשלות אוכל.
הנשים חייבות לפשוט את עורן של החיות
ולהוציא את שומן החיות כדי להפעיל את המנורות שלהן.
ואם מישהו היה אומר לאותן הנשים
יום אחד, תסובבו מכשיר ומים יתחילו לזרום
באיזה מהירות שתרצו, מבלי שתצטרכו לרדת לנחל.
ויום אחד, תלחצו על כפתור והאורות ידלקו
ולא תצטרכו לפשוט את עורן של החיות.
האישה הייתה אומרת "כן, אבל מה נשים יעשו?"
אנשים יעסקו באיך לחיות
איך להתייחס זה לזה, הם יטיילו, יצללו,
ישקמו את שוניות האלמוגים ואת האוקיאנוסים שלהם גרמנו נזק.
ינקו את האוקייאנוס ואת האטמוספירה.
יש כל כך הרבה שאיננו יודעים.
ואתם יכולים לחזור לבית הספר או לאוניברסיטה, ללא תשלום.
וכל עיר תהיה עיר אוניברסיטאית
שבה מעדכנים אתכם בכל דבר חדש.
חלק רביעי
נבחן הכל מחדש.
החל מההסדרים החברתיים ושיטות הבניה שלנו
ועד מערכת הערכים שלנו.
בואו נבחן כיצד הקונספט החברתי החדש הזה יעבוד
במסגרת כלכלה מבוססת משאבים.
זו לא רק אדריכלות - זו דרך חשיבה.
ערכים מעודכנים בכלכלה מבוססת משאבים גלובלית
אנו עדיין לוקים בפיגור עצבי.
קשה לנו להתקדם אל העתיד
מבלי לגרור איתנו חלק מן העבר.
לא ניכנס לספרי ההיסטוריה של העתיד.
אנו עד כדי כך בורים.
לא בטכנולוגיה; אנו עושים חיל במחשבים ובאלקטרוניקה.
אך מערכת הערכים האנושית אינה מתקדמת מהר מספיק.
הייתי אומר שאנשים יהיו הרבה יותר פוריים
הרבה יותר הומניים, הרבה יותר מאושרים.
זו השאלה. האם אנשים יהיו מאושרים יותר עם טכנולגיה חדשה?
לא, לא רק טכנולוגיה חדשה,
אלא עם מערכת ערכים וטכנולוגיה חדשה.
דעה
במקרים רבים, אנו מבקשים מאנשים את דעתם.
האם אתם חושבים שהאדם יגיע אי פעם לירח?
הם עשויים לומר "אולי בעוד 10,000 שנים".
במקום לומר "אני לא מבין מספיק בנושא כדי לתת לך תשובה הגיונית."
זו הדרך לדבר.
אך יש להם דעות בנוגע לכל דבר.
תמיד תהיה מלחמה, תמיד הייתה מלחמה
כי האדם הוא חמדן!
זה מה שהם 'חוזרים' עליו; לופ של מה ששמעו בעבר.
חמדנות הנקודה היא, גבירותיי ורבותיי,
שחמדנות היא טובה.
חמדנות היא נכונה. חמדנות עובדת.
אנשים מקבלים חיזוק בתרבות הזו להיות חמדנים.
ככל שיש לך יותר, כך אתה מנצל יותר אנשים אחרים
על מנת להשיג את מה שיש לך,
מסתכלים עליך כעל אדם מצליח.
אתם מעריצים את האנשים עם הכסף שיש להם את הדברים הללו.
והם בדרך כלל משיגים אותם על גבם של אנשים אחרים, אותם הם מנצלים בצורה נוראית.
אז, אינך נולד חמדן.
אנשים חושבים שאינך יכול לשנות את טבע האדם.
אם לא הייתם יכולים לשנות אותו, היינו עדיין חיים במערות.
אז ברור מאליו שאנו עוברים שינויים.
אז טבע האדם אינו קבוע.
וחמדנות מגיעה כתוצאה ממחסור
או מחוסר במשאבים.
מחסור
ישנם בעלי חיים מאוד רגועים.
הפרות בשדה הסמוך; הן לא תיפגענה אחת בשניה כלל.
אך כאשר אנו מתקרבים אליהן עם תפוזים
מכיוון שיש מחסור בתפוזים
הן מתחילות להתנגח אחת בשניה, כי הן רוצות את התפוזים.
אז למעשה זה עניין של מחסור.
מה שפרויקט ונוס מנסה לעשות
הוא להיפטר ממחסור ולייצר שפע.
ובפעם הראשונה בהיסטוריה, אנו יכולים לעשות זאת
כי יש לנו את הטכנולוגיה
כדי לספק לאנשים כל מה שהם צריכים.
אינטליגנציה
ישנם אנשים המאמינים שיש דבר כמו אינטליגנציה אנושית.
זכרו שמהנדס אלקטרוניקה אינטליגנטי מלפני 75 שנה
לא יכול היה להשיג עבודה כיום.
אז מה שפעם קראו לו אינטליגנטי, היה אינטליגנטי לאותה התקופה
בתוך אותה מסגרת התייחסות.
זהו תהליך מתמשך.
עכשיו, מהי המשמעות האמיתית של אינטליגנציה?
היכולת להפיק מידע משמעותי מכל סיטואציה.
הייתי אומר שזה תלוי ב-20 השנים הקרובות.
נגלה האם ישנם חיים אינטליגנטיים על כדור הארץ.
זה תלוי במה נעשה בנוגע לסביבה
ובמה נעשה בנוגע לבעיות אנושיות.
עוני, רעב בעולם, חולי ובזבוז משאבים.
אם נלמד כיצד לנהל את משאבי כדור הארץ בצורה אינטליגנטית,
נוכל להתגבר על רוב הבעיות בזמן קצר יחסית.
יצירתיות
יצירתיות היא לקחת מערכות ידועות
ולהרכיב אותן יחד בדרכים ייחודיות.
ולהוסיף כמה דברים כדי לשפר את התהליך.
זה תקף למוזיקה, אומנות, ציור, המצאות...
אך אם אתם לומדים את ההיסטוריה של ההמצאות
תמצאו את מערכת היחסים ואת הקשר שבין כל המשתנים הללו.
תפיסות ישנות של מוטיבציה
אני חושב שזה חלק מהפרופגנדה של כל מערכת,
שאומרת לאנשים שהרווח הפיננסי הוא התמריץ העיקרי עבור אנשים.
זה נכון שאנשים מתעניינים בכסף
אך ישנם אנשים אחרים המונעים מאינטרסים אחרים.
מחקר רפואי: אנשים מקדישים את חייהם אליו.
ישנם אנשים העובדים קשה מאוד וחוסכים כסף
וטסים לאפריקה ומבלים את כל זמנם בניסיון לעזור לאנשים.
הם אינם מונעים מכסף.
ואני חושד באנשים שמונעים רק מכסף.
ושעון זהב בשווי 40,000$!
זוהי אינה מוטיבציה בריאה.
אם אתם רוצים לדעת מה הורג תמריץ...
אם אתם נונתים לאנשים את הסכום המינימלי של כסף
מינימום חופשות, עבודה קשה ומלוכלכת ללא עתיד...
אדם ששוטף כלים במסעדה...
הם ממשיכים להביא ערימה חדשה כל 20 דקות.
והוא לא רואה איך הוא יוצא מזה. הוא לעולם לא יוכל לקנות בית או להחזיק ברכב.
אין לו מספיק לשם כך.
אז איזה מן תמריץ זה?
אך הוא צריך לשטוף את הכלים, כי יש לו שני ילדים,
הוא חייב להאכיל אותם,
וזה לא טוב לבריאות הנפשית בכלל.
מוטיבציה בכלכלה מבוססת-משאבים
מה יתמרץ אנשים?
עולם ללא מלחמה, עוני, רעב,
ללא אבטלה, ללא הפסד הכנסה...
התמריצים והאופציות שלכם הם אדירים.
אלפי דברים שונים לעשות,
עכשיו כשיש לך אוכל, מגורים וחינוך.
עכשיו אתה הולך לעבוד
על פתרונן, לא של כל הבעיות,
אלא של כל הבעיות של אותה התקופה.
אנוכיות פונקציונלית בחברה של שיתוף פעולה
אז אנו עושים זאת כי אנו אנוכיים פונקציונלית,
כלומר; להיות אנוכי לתועלתך בלבד, זה מזיק.
אך הכוונה באנוכיות פונקציונלית היא:
תשמור על הסביבה,
תחלוק רעיונות עם אנשים,
ובדרך הזו, כולנו מרוויחים.
הם יכולים לראות בחדשות, בכל יום,
שכל מה שהם יוצרים משמש את כלל האנושות.
אז כל האנשים בעולם מייצגים
אפשרות לשיפור בחיים שלהם,
במקום שכולם ימכרו את עצמם
ויעשו רווח אחד על חשבון השני.
יש להם עכשיו את הזמן להעריך את מה שהעולם החדש מציע להם.
וכל הסרטים של העתיד יראו להם מה קורה
בכל רחבי העולם.
וכל מה שחדש, ושיש להם גישה חופשית לכל מה שחדש,
מכיוון שכולם דואגים לכל שאר האנשים.
אוטופיה
הייתי רוצה למחוק את המילה "אוטופיה". אין דבר כזה.
זה כמו לתכנן את העיר הטובה ביותר האפשרית.
זה לא אפשרי!
אנו יכולים לתכנן עיר טובה בהרבה,
אך בחלוף הזמן, עם המצאות חדשות,
היא תהיה כל הזמן בתהליך של שינוי.
האם אנחנו מתורבתים? כמובן שלא!
זהו תהליך מתמשך.
אנשים חושבים, "ובכן, הרעיונות שלך הם אוטופיים."
זו לא אוטופיה.
זהו יישום של טכנולוגיה ויעילות.
חברה מתהווה
מה שאנו רוצים הוא חברה מתהווה, שהיא לעולם לא מתמסדת.
חברה שתמיד לומדת דברים חדשים; תמיד נעה קדימה לעבר שינוי.
ולעזור לאנשים להסתגל, רגשית ואינטלקטואלית, כך שיוכלו לצפות לשינוי.
שינוי לטובה.
מוסר
אם הסביבה היא מובנית,
היא תייצר מה שאתם הייתם קוראים לו התנהגות מוסרית ואתית.
אך אם לא תשנו את הסביבה,
היא תמשיך לייצר מה שיש לכם עכשיו.
אז, על הסביבה להשתנות.
הכוונה בסביבה היא לבתי הספר, הדברים שאנו לומדים, השפה שלנו...
את כל הדברים האלו צריך לעדכן.
אני חושב שאנשים יהיו אתיים ביחס לדרך בה העולם עובד.
אתיים, לא בגלל שכתוב בספר כלשהו שכך צריך להיות,
הם אתיים כי להם טוב יותר כך
וטוב יותר לחברה.
אז המוסר החדש מבוסס על
כושר הנשיאה של כדור הארץ, ולא על הדעה שלי.
זכויות אדם
האם זו תהיה דמוקרטיה?
זו מעולם לא הייתה דמוקרטיה.
זה היה מושחת מאז ומתמיד, רק שזה מעולם לא היה גלוי.
האם הצבעתם לתוכנית החלל?
האם הצבעתם לבנייתן של ספינות מלחמה?
האם הצבעתם למלחמות כלשהן?
למה לעזאזל אתם מתכוונים בדמוקרטיה השתתפותית?
זה מעולם לא היה קיים. אלו רק מילים.
בכל פעם שאתם שומעים את המילים דמוקרטיה וחופש, היזהרו!
זה אומר שהן אינן קיימות.
בעולם בו הן היו קיימות,
אין הצהרות בכל הנוגע לזכויות אדם.
זה מובנה לתוך המערכת.
לימודי שחורים, לימודי נשים...
הם כולם חלק ממערכת שלא השיגה זאת.
רגשות
בעתיד, לדוגמא,
אם אתה אומר "צריך להיות יותר טוב-לב בעולם,
ויותר שיתוף פעולה."
הם יגידו "כיצד אתה עושה זאת?"
אם אין לך מה להציע, הם יגידו "למה אתה עושה רעש?"
הם לא יקבלו זאת כמשהו הגיוני.
רגשות הם מיותרים בכל הנוגע למטלה.
הרגשות שלכם, בעתיד, כל הרגשות,
יתורגמו לדפוס פעולה.
אתם תעשו מחקר רפואי על כיצד לפתח...
עבור עצמות שהופכות חלשות יותר, כיצד לחזק אותן.
כיצד לשפר את הבריאות של אנשים.
כאשר רגשות מתורגמים לפעולות,
במקום לזה (תפילה).
אהבה
עכשיו, דבר נוסף שממש מבלבל אנשים;
המילה "אהבה".
מה היה קורה אם הייתם חיים עם כפיל של עצמכם?
כמה זמן אתם חושבים שהייתם ביחד?
כמה מהר הייתם מתרסקים?
האם אתם אוהבים את עצמכם כל הזמן?
כמובן שלא!
כיצד אתם יכולים לאהוב אדם אחר?
אתם אוהבים רק דברים מסוימים אצל אנשים אחרים
ודברים מסוימים בעצמכם.
המילה אהבה תיעלם בעתיד,
ותוחלף בהגדרה חדשה יותר, שנקראת "הארכה".
הכוונה בהארכה היא שיפור החיים זה של זו.
"אני אוהב אותך" הן סתם מילים ריקות שאינן עושות דבר.
זו הצורה בה אנשים מתנהגים אחד לשני שמעידה על אהבה.
מודעות
ישנו דבר נוסף שהוא מסוכן מאוד;
לטעון שאתה "ער" או "מודע".
שומעים את זה כל הזמן - "לפחות אני מודע."
בדרך כלל כשאני נפגש עם האנשים האלו אני שואל "איפה הכבד שלך?"
הממ ובכן, אני לא בטוח.
באיזו מהירות זורם הדם דרך הורידים והעורקים שלך?
איזה אזור במוח שולט ביצירתיות?
איזה אזור אחראי לרגשות?
למה אתה מתכוון ב"מודעות"?
בן אדם העומד בראש בניין ה'אמפייר סטייט', יכול לראות כדור בקוטר מטר.
אך נץ יכול לראות מטבע ולהבחין אם נפל על עץ או פלי.
המונח בו משתמשים - מודעות או ערנות - מוגבל על ידי החושים שלך.
אז לעולם איננו יכולים להיות "מודעים".
אנחנו יכולים לדעת יותר, במידה מסוימת,
ולהבין, אולי, מעט יותר בנוגע לדברים רבים נוספים.
אך לעולם לא נשיג 'מודעות',
כיוון שאיננו רואים קרני גמא, קרניים קוסמיות...
איננו רואים את כל הדברים הללו ללא מכשירים.
דת
הדת מסתמכת על ספר עתיק, המכיל מיתוסים רבים.
הוא עמוס במיתוסים. והוא לא משתנה מידי שנה. חשבו על הדבר הבא:
למדען יש ספר על אסטרונומיה.
מדי שנה, עובר הספר שינויים.
אם יש לכם ספר על אלקטרוניקה שנכתב לפני שנתיים, הוא מיושן.
אז הספרים הללו עוברים שינויים.
יש לכם איש דת, עם הספר הבודד הזה מתחת לזרועו,
שמציע פרשנות פשטנית מאוד של כדור הארץ
והוא מספק מענה לפחדי האנשים: מה קורה אחרי המוות.
מה שקורה עכשיו הוא שמיתוסים ואמונות תפלות מתפשטים,
לא כי אין לנו דרכים טובות יותר כדי להבין דברים,
אלא בגלל שאנשים רוצים להאמין בדברים שגורמים להם להרגיש טוב יותר.
תכלית
הם מספרים לך בבית הספר שלכל דבר בטבע יש תכלית.
כמו "מהי תכלית החיים?", וכל האמרות הללו.
הם אומרים "תכליתן של הגבות
הוא להסיט את הזיעה הצידה".
זה אומר שיש מתכנן.
ומהי תכליתם של השיעולים וההתעטשויות?
הדבקת אנשים אחרים?
הם אומרים שתכלית הקרניים של חיה היא להגן עליה.
שאלתי "מהי תכליתם של הקרניים האלו?"
הם ענו שהן נועדו כדי לנגח חיות אחרות.
שאלתי "מה אם הקרניים צומחות לצדדים?"
ובכן, האם זה כדי להרחיק חיות שמתקרבות מהצד?
מה אם הן צומחות מאחור? האם זה מרחיק חיות מאחוריהם? לא!
חיות נולדות עם כל סוגי הקרניים האפשריות,
והן לומדות כיצד להשתמש בהן.
אנשים מקווים שיש תכלית קוסמית כלשהי לחייהם,
אך למעשה, המדע, ככל שאנו יודעים,
מראה לנו שאין ראיות לכך שישנה תכלית כלשהי ליקום.
האם זה אומר שאין תכלית ליקום?
לא, איננו יכולים להוכיח זאת.
זה רק אומר שאין ראיות לכך שליקום יש תכלית,
והיקום מתנהג למעשה כחסר תכלית.
כעת, האם זה אמור לדכא אותנו? לדעתי לא, כי
זה אומר שהתכלית בחיינו היא התכלית שאנו יוצרים.
נאמנות למתודולוגיה
איננו רוצים שלאנשים תהיה נאמנות לתאגידים או למדינה.
אנו רוצים שתהיה להם נאמנות למתודולוגיה,
ונאמנות לכושר ההמצאה, משמע שיפור כל מה שקיים.
להפוך אותם לטובים יותר, חכמים יותר, מהירים יותר...
ולהפוך אותם לנגישים לכל האנשים.
זהו סוג הנאמנות הדרושה.
אם סין מגלה דרך חדשה לייצר אוטומציה,
מזל טוב!
אם אפריקאים חושבים על רעיון נהדר, מזל טוב!
לא עוד נאמנות לתאגידים ולמדינה.
נאמנות לכדור הארץ ולכל האנשים עליו.
ולהפיכת כדור הארץ למקום טוב בהרבה מכפי שהוא כיום.
זהו סוג הנאמנות שעליה אני מדבר.
זהו סוג הצהרת האמונים שעליה אני מדבר.
להצהיר נאמנות למתודולוגיה.
אם נצליח להגיע לעתיד שפוי יותר,
תעסוקנה המשימות בפתרון הבעיות המשותפות לכל האנשים.
עלינו לראות את כדור הארץ כישועה שלנו.
אם לא נשמור עליו, לא משנה כמה כנסיות נבנה,
נרעב למוות ונהרוג אחד את השני.
האתגרים האמיתיים הם יצירת שפע,
שיקומן של סביבות שניזוקו,
יצירתן ושיתופן של טכנולוגיות חדשניות,
ושיפור התקשורת בין אנשים.
אני יודע שאנו יכולים לבנות עולם טוב בהרבה, ללא מלחמה,
ללא רוב הפשיעה, ללא הצורך בבתי סוהר,
וללא הצורך בכסף.
אנחנו יכולים להתעלות מעל אלו. יש לנו את היכולת הטכנית
כדי להפוך דברים לנגישים לכולם.
לכל פלאי הטכנולוגיה אין משמעות כלל
אלא אם הם משפרים את חיי כולם.
החזון של מדע המיושם לחברה יכול לשרת את טובת הכלל.
ולמרות שמטרה זו חמקה מהציוויליזציה האנושית במשך מאות שנים,
האפשרות של חיים טובים יותר עבור כולם
תהיה תלויה, בסופו של דבר, בבחירות שאנו עושים כיום.
"אם אתם חושבים שאיננו יכולים לשנות את העולם,
זה רק אומר שאתם לא מאלו שיעשו זאת." ~ ז'ק פרסקו
הצטרפו לאלו הפועלים למען הפיכת פרויקט ונוס למציאות.
www.TheVenusProject.com
תרגומים על ידי הצוות הלשוני הבינלאומי http://forum.linguisticteam.org